Klesol aj počet dlhodobo nezamestnaných - o 38 tisíc za minulý rok.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, vzhľadom k tomu, že nekorešponduje s údajmi dostupnými v štatistikách Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny a Štatistického úradu.

Podľa štatistiky Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny bolo v decembri v roku 2015 súhrnne vo všetkých krajoch na Slovensku evidovaných 172 908 dlhodobo nezamestnaných osôb (čiže nezamestnaných po dobu dlhšiu ako 12 mesiacov). Štatistika ÚPSVaR z decembra roku 2016 uvádza poznateľne menší počet dlhodobo nezamestnaných, a to 137 322 osôb. Rozdiel medzi údajmi z decembra 2015 a decembra 2016 teda predstavuje o 35 586 menej dlhodobo nezamestnaných osôb ku koncu roka 2016.

Výrok Jána Richtera bol vypovedaný 14.januára 2017, avšak štatistika Ústredia práce sociálnych vecí a rodiny bola zverejnená až 16. januára 2017. Možno teda predpokladať, že posledná hodnota, ktorá bola v danej dobe k dispozícii, bola z novembra 2016. V nej sa uvádza 138 591 dlhodobo nezamestnaných osôb, čo predstavuje rozdiel 34 317 osôb.

Štatistiku dlhodobo nezamestnaných uvádza aj Štatistický úrad Slovenskej republiky . Štatistiku vyhodnocuje v kvartáloch a teda každé tri mesiace. Štatistika z posledného kvartálu v roku 2015 uvádza 177 600 mužov a žien dlhodobo nezamestnaných viac ako 1 rok. Posledný dostupný údaj o tejto hodnote, ktorý Štatistický úrad uvádza, je z tretieho kvartálu roku 2016 a predstavuje hodnotu 145 500 osôb. Štatistika teda hovorí, že v treťom kvartáli v roku 2016 bolo o 32 100 menej dlhodobo nezamestnaných osôb oproti poslednému kvartálu v roku 2015.

V závislosti od zdroja štatistických informácii teda možno badať menšie odchýlky v konečných hodnotách.

Na Slovensku teda za obdobie minulého roka, od decembra 2015 do decembra 2016, jednoznačne došlo k zníženiu počtu dlhodobo nezamestnaných osôb, avšak počet vypovedaný Jánom Richterom je o niekoľko tisíc (v závislosti od zdroja) vyšší a preto ho hodnotíme ako nepravdivý.

if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["xqXLe"]={},window.datawrapper["xqXLe"].embedDeltas={"100":618,"200":540,"300":540,"400":514,"500":514,"600":488,"700":488,"800":488,"900":488,"1000":488},window.datawrapper["xqXLe"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-xqXLe"),window.datawrapper["xqXLe"].iframe.style.height=window.datawrapper["xqXLe"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["xqXLe"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("xqXLe"==b)window.datawrapper["xqXLe"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"});

dlhodobo nezamestnaných

Štatistický úrad Slovenskej republiky


Zvolili ste v Národnej rade (Jozefa Čentéša za GP - pozn.) ...po vzájomných vydieraní sa...

Výrok premiéra Fica označujeme za neoveriteľný, nakoľko nejestvujú žiadne dôkazy o vzájomnom vydieraní sa medzi poslancami bývalej vládnej koalície v prípade opakovaných volieb generálneho prokurátora. O údajnom vydieraní v parlamente informoval poslanec Matovič: "Povedal som, že v parlamente ihneď po voľbe generálneho prokurátora sa šírila informácia, že 4 poslanci boli kúpení, jeden hlas mal stáť 300 tisíc eur a dvaja boli vydieraní a tak ako som už hovoril v predošlej časti." T akéto vyhlásenie sme mohli počuť z jeho úst, napr. v relácii V politike, 30. apríla 2011 . Okrem toho, že táto samotná informácia je neoveriteľná, poslanec Matovič narážal na údajné vydieranie poslancov vládnej koalície neznámou stranou, aby nehlasovali za koaličného kandidáta a hlasovali za Dobroslava Trnku, nie vydieranie poslancov aby hlasovali za Jozefa Čentéša.

V politike, 30. apríla 2011


Komunitné centrum máme teraz novo vybudované na Starej tehelni...

Komunitné centrum vzniklo v lokalite Stará tehelňa od roku 2011. Umiestnené bolo v provizórných unimobunkách až do mája 2018, kedy sa centrum rozšírilo o zrekonštruované suterénné priestory v jednom z blízkych bytových domov. O rozšírení komunitného centra sa rozhodlo už v máji 2014, pred nástupom súčasnej primátorky do funkcie. Keďže komunitné centrum nebolo novo vybudované, ale existuje už od roku 2011 a iba sa rozšírilo o zrekoštruované priestory, hodnotíme výrok ako zavádzajúci. Nová rozloha komunitného centra pokrýva 120 metrov štvorcových. Rozšírením k centru pribudla veľká spoločenská miestnosť, kuchynka, sociálne zariadenia a niekoľko menších priestorov. " Zo vstupnej časti je tiež prístup do kancelárie pre pracovníkov komunitného centra a do chodby, v ktorej je umiestnený kuchynský kút, ktorý slúži pre potreby výučby. Využijú ju hlavne mamičky s deťmi na osvojovanie si základov varenia. Súčasťou nových priestorov sú aj doplnkové priestory hygieny – WC, sprcha a ekonomat. V rámci komplexnej rekonštrukcie bol priestor tiež z vonkajšej strany odizolovaný ,“ informoval o komunitnom centre tlačový referent mesta Prešov Milan Grejták. Náklady spojené s rekonštrukciou sa vyšplhali na 58 226 eur. Dátum zverejnenia analýzy: 24.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

unimobunkách suterénné nástupom Náklady


Kontrola (potravín, pozn.) z tretích krajín sa robí len na vstupe a nerobí sa medzi jednotlivými členskými štátmi.

Jednotná kontrola potravín v rámci jednotného trhu EÚ neexistuje. Podľa európskej legislatívy musí byť na produkte uvedené zloženie, ale nie pôvod jednotlivých ingrediencií. Legislatíva tak ošetruje výrobný proces potravín, nie ich celoeurópsku inšpekciu. Podľa denníka Pravda bude snaha EK smerovať práve do tejto oblasti sprísnenia označovania pôvodu a zloženia produktov pre všetkých účastníkov potravinového reťazca. To má umožniť dôkladnejšiu kontrolu potravín v rámci EÚ zo strany členských štátov. Denník Pravda taktiež uverejnil nasledovnú citáciu: Po škandále s BSE (choroba šialených kráv) prijala Európska únia zásadu, že každé hovädzie mäso musí byť vystopovateľné až na farmu. Pri iných druhoch mäsa to však neplatí. „Smernica o označovaní potravín sa prijala ešte v roku 2000. Od roku 2007 sa neustále upresňuje, ale v dôsledku obrovského lobingu výrobcov a obchodníkov stále nie je dokončené jej presné znenie,“ vykreslil pozadie tvorby potravinových zákonov štátny radca pre potraviny Ján Štulc . Politika Európskej komisie sa sútreďuje predovšetkým na prijímanie spoločných predpisov a hygienických noriem, nezahŕňa celoeurópsku kontrolu potravín. Za inšpekcie potravín sú zodpovedné členské štáty, tvrdí europoslanec Bart Staes (Zelení). Európska únia prijala legislatívu na ochranu bezpečnosti zdravia a potravín. Avšak ako uvádza poslankyňa EP Corinne Lepage (ALDE) existuje rozdiel medzi prijatou legislatívou a jej napĺňaním. Podľa nej neexistujú v EÚ riadne mechanizmy kontroly v jednotnom trhu. Dátum zverejnenia analýzy: 04.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

uvedené
Pravda
uverejnil
sútreďuje
zodpovedné
legislatívu
Corinne Lepage


Sme na rázcestí a je to v rukách Grécka. Nikoho iného. Je to len a len v rukách Grécka, že či urobí opatrenia dovnútra krajiny, ktoré sa od Grécka očakávajú.

Ministri financií eurozóny odmietli prijatie žiadosti Grécka o programe predĺženia pomoci, ktorý mal vypršať v utorok 30. júna. Grécka vláda koncom minulého týždňa odsúdila návrhy veriteľov o vyriešení gréckej krízy a namiesto toho sa rozhodlo, že sa uskutoční referendum, v ktorom o návrhoch veriteľov rozhodnú obyvatelia krajiny. Ministri financií šli na mimoriadne rokovanie, ktoré sa uskutočnilo v sobotu 27.6 s tým, že ak nedôjde k uzavretiu dohody s Grékmi, začnú v nedeľu pripravovať plán, ako sa vyrovnať s gréckym bankrotom a obmedziť dopady finančnej krízy. Ministri financií eurozóny dali poslali Grékom jasný odkaz o tom, že: "súčasný záchranný program pre Grécko sa končí v utorok v noci, euroskupina ho už nepredĺži". Podľa nemeckého ministra Wolfganga Schäubleho Gréci jednostranne ukončili rozhovory a nie je o čom rokovať. Program však bol nakoniec predĺžený do 5.júla, teda do uskutočnenia referenda. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

odkaz predĺžený


Jedinú stavebnú priemyslovku, ktorú sme tu mali, bola zrušená, ale štyri alebo päť gymnázií nám tu ostalo.

Prvú časť výroku "Jedinú stavebnú priemyslovku, ktorú sme tu mali, bola zrušená" sme už overovali samostatne. Pri tomto výroku overujeme teda len tvrdenie o počte gymnázií v Banskej Bystrici, respektíve v Banskobystrickom kraji. Marian Kotleba zrejme uvádzal počet gymnázií v meste Banská Bystrica, kde ich je podľa ÚIPŠ celkovo šesť. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 19.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

ÚIPŠ


V roku 98, aj keby tam bola len 1 veta stanovená vlastného textu, nebolo stanovené podľa vyhlášky ako sa má robiť (rigorózna práca - pozn.).

Ministerská vyhláška o rigoróznych prácach z roku 1998 síce neupravovala, ako majú tieto práce vyzerať - túto právomoc ponechala dekanom univerzít. Nie je to však celá pravda. V práci by ani vtedy nestačila len „jedna veta vlastného textu”. Komisia Univerzity Mateja Bella, ktorá preskúmavala rigorózku Andreja Danka skonštatovala, že „požiadavky a normy” správneho narábania s cudzím textom boli už aj vtedy „všeobecne známou súčasťou akademickej etiky.” Tvrdenie Andreja Danka preto hodnotíme ako zavádzajúce. Podľa vyhlášky 7/1998 Ministerstva školstva o rigoróznych skúškach a obhajobách rigoróznych prác „ rozsah rigoróznej práce a jej náležitosti, požiadavky na rigoróznu prácu, študijné predmety, ktoré tvoria širší základ študijného odboru, určí dekan” ( § 9 ). Vyhláška samotná teda nestanovovala štandardy, podľa ktorých majú študenti vypracovať rigorózne práce. Mohol to urobiť dekan. Rigoróznu prácu Andreja Danka preskúmala Účelová komisia Akademického senátu Univerzity Mateja Bela koncom roku 2018. V záveroch okrem iného konštatovala, že podľa vyššie spomenutej vyhlášky rigorózne práce v tom čase nepatrili medzi práce na vedeckej úrovni. „ Prípadný vedecký rozmer rigoróznej práce však bol a aj dnes je nepochybne vítaný, no v žiadnom prípade nebol kategorickou podmienkou pripustenia rigoróznej práce k jej obhajobe, resp. podmienkou jej úspešnej obhajoby” ( .pdf , s. 15). To však neznamená, že práca mohla obsahovať „jednu vetu vlastného textu.” Komisia uviedla, že v období, kedy Danko prácu odovzdal, univerzita síce nemala interný predpis, ktorý by upravoval správne citovanie. „Tieto požiadavky a normy však boli a sú všeobecne známou súčasťou akademickej etiky písania záverečných, kvalifikačných, ale aj vedeckých a odborných prác” ( pdf , s. 15). Podľa komisie práca „vykazuje vysokú mieru zhody s uvedenými zdrojmi... Obsahuje časti, ktoré sú oproti zdrojovej literatúre len mierne upravené, prevažná väčšina jej častí vykazuje vysokú mieru zhody so zdrojovou literatúrou, miestami je zachované členenie kapitol a podkapitol pôvodných zdrojov.” ( pdf , s. 9) Slovo plagiát v hodnotení nepoužila, pretože ho nepoznajú slovenské zákony. ( pdf , s. 12)

vyhlášky
§ 9
.pdf
pdf
pdf
pdf


Takzvané referencovanie liekov už v roku 2010 donieslo úsporu do rozpočtu.

Minister financií nesprávne uvádza, že referencovanie liekov prinieslo prostriedky do rozpočtu. Ako uvádzajú Zdravotnícke noviny, získaná úspora sa v rozpočte nepremietne a ušetrené prostriedky môžu použiť zdravotné poisťovne na nákup liekov. Výrok hodnotíme ako nepravdivý, keďže akákoľvek úspora na referencovaní liekov by nepriniesla peniaze do rozpočtu.

"Vedenie Ministerstva zdravotníctva SR nemôže počítať s ušetrenými finančnými prostriedkami z liekovej politiky. Celková úspora 164 miliónov €, získaná z referencovania cien liekov, sa totiž priamo v štátnom rozpočte kapitoly MZ SR nepremietne. Ministerstvo financií SR preto príslušnú sumu v kapitole rezortu zdravotníctva v štátnom rozpočte nenavýši.

Zdravotné poisťovne budú mať možnosť tieto finančné zdroje použiť na nákup drahších, modernejších a účinnejších liekov. Napríklad môžu zabezpečiť lieky určené pre diagnózy onkologického charakteru. Poisťovne môžu súčasne ušetrené finančné zdroje opätovne využiť v rámci hradenia výkonov poskytovania zdravotnej starostlivosti z verejného zdravotného poistenia,“ dodala PhDr. Eva Slováková z MZ SR."

uvádzajú


Keď 2.apríla, to znamená 2 dni pred nástupom našej vlády vedúci služobného úradu vtedajší podpíše zmluvu za viac než milión eur s sro-čkou, aby nám vyhodnotila, čo máme urobiť s našim majetkom v Moskve.

Zmluva na obstaranie zákazky „ Optimalizácia využívania nehnuteľností v správe MZV SR v Moskve “ na základe výsledku verejného obstarávania, ktorú spomína M. Lajčák, je uverejnená na portáli Ministerstva zahraničných vecí SR. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, pretože v zmluve nie je uvedený dátum podpisu, známy je len dátum zverejnenia tejto zmluvy. Zmluva o poskytovaní služieb medzi MZV SR, v zastúpení M. Marušku, ktorý bol vedúci služobného úradu za vlády I. Radičovej, so spoločnosťou Black Swan Investments & Consultancy, s.r.o, bola zverejnená 14. mája 2012 a účinnosť nadobudla 15. mája. Zmluva bola uzavrená na dobu určitú 12 mesiacov. Predmet zmluvy je rozdelený do dvoch fáz. V prvej fáze ide o vypracovanie znaleckých posudkov a komplexnej finančnej analýzy so zohľadnením právnych možností. Suma vyčlenená na realizáciu prvej fázy je 48 000 eur bez DPH. Predmetom druhej fázy je posyktovanie odborných poradenských služieb pre realizáciu a počas realizácie vybraného riešenia. Maximálny cenový limit pri druhej fáze je 950 000 eur bez DPH. Ako sa uvádza v zmluve: „ Zmluvné strany sa dohodli na cene formou priemerných hodinových sadzieb za poskytnuté odborné poradenské služby vo výške 55 eur/hod. bez DPH .“ Realizácia druhej fázy je však podmienená rozhodnutím objednávateľa o jej realizácii, nie je na ňu právny nárok. Maximálna výška zmluvy je tak 998 000 eur bez DPH, čo činí 1 197 600 eur s DPH. M. Lajčák mal teda pravdu, keď tvrdil, že zmluva je podpísaná na viac než milión eur.

Zmluva


Presne tak sme postupovali a týždeň po Danoch a Portugalcoch presne nimi sme sa inšpirovali, sme mimochodom aj za pomoci pána eurokomisára Šefčoviča teraz nemyslím, že by ovplyvňoval rozhodnutie, ale pomohol nám ako novo začínajúcim teraz mne ako novo začínajúcemu ministrovi pochopiť tie procesy, čiže presne tak, ako ste to povedali, sme to urobili týždeň po Dánoch a Portugalcoch a iba kvôli tomu tú pomoc už môžme vyplácať.

Európska komisia v reakcii na pandémiu koronavírusu schválila tzv. „Dočasný rámec pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva.” Chcela dať členským krajinám väčšiu flexibilitu pri poskytovaní pomoci zasiahnutej ekonomike. Na tomto základe EK posudzovala štátne pomoci jednotlivých štátov. Medzi prvými, kto o to požiadal, bolo Dánsko. Komisia krajine v priebehu jedného dňa schválila podporu podujatiam zrušeným kvôli pandémii. Portugalsku prvú schému štátnej pomoci Brusel odsúhlasil 22. marca, štyri dni po tom, čo o to požiadalo. Slovensko požiadalo o schválenie programu podpory zamestnanosti 8. apríla - komisia mu vyhovela 21. apríla. Či v procese pomohol Maroš Šefčovič z verejných zdrojov overiť nemožno - a eurokomisár na email Demagóg.SK nereagoval. Keďže tvrdenie Milana Krajniaka je možné interpretovať v zmysle, že Slovensko sa týždeň po Dánoch a Portugalcoch „inšpirovalo” (a začalo pripravovať žiadosť o schválenie štátnej pomoci) a krajina sa skutočne krátko na to obrátila na EK a dostala zelenú, hodnotíme ho ako ešte pravdivé.

schválila bolo schválila Portugalsku programu


Je to tabuľka, ktorá hovorí o tom, čo krajiny Európskej únie plus dokonca ešte niektoré ďalšie urobili proti inflácii, proti vysokým cenám energií a palív, pozrite sa na tie opatrenia, každá krajina niečo. Slovensko a Malta jedine vypadli z tohto, z tohto hodnotenia, tohto rešpektovaného inštitútu, pretože sme neurobili nič.

Erik Tomáš odkazuje na publikáciu think-tanku Bruegel, ktorá sa venuje opatreniam vlád vybraných štátov EÚ a EHP od septembra 2021, s cieľom tlmiť dopady rastúcich cien energií. Táto obsahuje tabuľku s prehľadom prijatých opatrení, aj oznámených, no zatiaľ neprijatých opatrení. Slovensko v tabuľke nie je uvedené, ale v publikácii k opatreniam áno. Slovensko na rozdiel od mnohých ostatných štátov neprijalo opatrenia s okamžitou pôsobnosťou. Erik Tomáš apeluje na okamžitý stav, keď uvádza príklad so Slovákmi, ktorí pre rast cien jazdili za lacnejšími palivami do Maďarska. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Tabuľka rozlišuje medzi siedmimi oblasťami, v ktorých boli opatrenia prijaté či avizované. Materiál, s ktorým Erik Tomáš vystúpil v relácii O 5 minút 12 zahŕňa výlučne prvé štyri oblasti. Metodologická príloha k publikácii žiadnu zmienku o Slovensku neobsahuje, Malta však spomenutá je. Slovensko nie je v tabuľkovom prehľade opatrení, no publikácia spomína niekoľko konkrétnych opatrení, ktoré slovenská vláda v danej oblasti prijala alebo navrhla od septembra 2021.

Ide napr. o návrh Richarda Sulíka na zavedenie dane z nadmerného zisku pri obchodovaní s elektrinou vyrábanou z jadra, ktorý však bol vzápätí zanechaný.

Zástupcovia vlády SR a Slovenských elektrární podpísali koncom februára 2022 memorandum , v ktorom sa dohodli na stanovenie fixných cien elektriny pre vybrané skupiny odberateľov v rokoch 2023 a 2024, bez ohľadu na vývoj veľkoobchodných cien energií na trhoch. Ministerstvo financií a ministerstvo hospodárstva sa naopak zaviazali, že do roku 2025 nebudú vyvíjať iniciatívu smerujúcu k dodatočným daňovým zaťaženiam Slovenských elektrární. Súhrnná úspora domácností na účtoch za elektrinu by v období najbližších dvoch rokov mala podľa ministra financií približne miliardu eur, vrátane DPH, uvádza SITA.

publikáciu Tabuľka relácii príloha návrh memorandum uvádza


My sme v roku 2010 až 2012 využili 2 miliardy, 200 miliónov euro.

Na programovacie obdobie 2007-2013 bolo Slovenskej republike poskytnutých 11 498 331 484 eur z eurofondov. Čerpanie eurofondov bolo ku začiatku júna 2010 na úrovni 7,65% a do konca decembra 2012 sa dostalo na úroveň 37,84%. Celkové čerpanie medzi júnom 2010 a decembrom 2012 bolo teda podľa týchto údajov približne 3 miliardy 450 miliónov. Celkové čerpanie eurofondov bolo ku koncu apríla 2013 na úrovni 40,94% , čo zodpovedá sume približne 4 miliardy 707 miliónov eur. Sumu 2,2 miliardy eur spomínal Ján Figeľ v roku 2010 v súvislosti s prognózovanou sumou iba na výstavbu ciest, pričom o tom informovali SME , Trend a Pravda . Dátum zverejnenia analýzy: 10.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

SME

Trend

Pravda


Ale aj z analýzy, ktorú ste zanechali na ministerstve, ktorú ste teda bohužiaľ nezužitkovali, ale aj z názorov rôznych odborníkov a napokon aj z hľadiska logiky veci vyplýva jedno. Pri zlúčení okamžite získavate isté úspory a znižujú sa náklady na celkové fungovanie už len tým, že isté servisné a podporné činnosti sa stávajú duplicitné. Čo sa týka priestorov...

V denníku SME sa uvádzajú okrem iných aj tieto názory: "Zlučovanie inštitúcií je veľmi zložitá a citlivá vec, trvá niekedy roky a dokonca aj keď sú obe inštitúcie konsolidované a fúzia je pripravená, nemusí ten proces dopadnúť dobre," upozorňuje Zuzana Mistríková, ktorá v minulosti riadila na ministerstve kultúry sekciu médií. "Určite by sa ušetrilo množstvo nákladov, či už v obslužných službách, na spravodajcoch, redaktoroch. Neskôr aj v spoločnej budove," myslí si bývalý riaditeľ STV a expodpredseda Rady STV Peter Malec. Niekdajší dlhoročný šéf techniky STV Jozef Mračna si nemyslí, že pre obe média je potrebné spájanie. "EÚ chce, aby sa takéto inštitúcie atomizovali. Z pohľadu bezpečnosti nie je dobré, ak sídlia v jednej budove, z dôvodu ľahkej zraniteľnosti," povedal Mračna. Krajcerov názor teda potvrdil podľa dostupných informácií jeden zdroj, pritom však ostatní upozorňovali na riziká takéhoto spájania, čo ž Krajcer v argumentácii pomocou odborníkov ignoroval.

V denníku SME


...pretože keď povie, že má 14, napriek tomu, že má šedivú bradu, tak proste povie, že má 14. A my mu musíme veriť, napriek tomu, že vieme, že to tak nie je.

Kaliňák vo výroku tvrdí, že s migrantmi a žiadateľmi o azyl, ktorí o sebe vyhlásia, že sú mladiství, musí štát zaobchádzať ako s mladistvými aj v prípade pochybností. Podľa Zákona o pobyte cudzincov a Zákona o azyle sa za maloletú osobu považuje v sporných prípadoch taká osoba, u ktorej to potvrdí lekárska prehliadka. Do vykonania prehliadky, alebo v prípade odmietnutia prehliadky, je takáto osoba považovaná za plnoletú. Za mladistvú je považovaná len taká osoba, u ktorej lekárska prehliadka nedokázala jasne určiť, že sa jedná o plnoletú osobu. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Zákona Zákona zákona zákona


Poviem fakty, čo sa udialo po kríze v roku 2009 lebo pamätáme si, že boli, bol problém s dodávkou plynu. Posilnil sa reverzný tok z Česka, to sa začalo robiť po roku 2009, funguje to. Urobilo sa prepojenie na Baumgarten v Rakúsku, je to mimochodom európsky had na plyn, to sa urobilo za minulých vlád. Otvorilo sa prepojenie na Maďarsko. Začalo sa budovať prepojenie na Slovensko.

V roku 2009 zažili krajiny EÚ krízu spojenú s výpadkom dodávok zemného plynu z Ruska do Európy. Dôvodom bol spor medzi Ruskom a Ukrajinou o cenách a dodávkach zemného plynu. Slovensko patrilo medzi jedny z najviac zasiahnutých krajín a jeho škoda sa vyšplhala na sumu okolo jednej miliardy eur. Ako reakciu na túto situáciu a pre to, aby sa táto situácia už neopakovala sa Slovensko rozhodlo začať so zabezpečením diverzifikácie svojich zdrojov plynu.

Rovnako je od roku 2010 možné získavať dodávky plynu z Rakúska prostredníctvom vykonania úprav na rakúskom uzle plynovodu v Baumgartene. V roku 2015 došlo i k sprevádzkovaniu prepojenia plynu medzi Slovenskom a Maďarskom.

krízu škoda diverzifikácie Rakúska prepojenia


V predchádzajúcej variante (PPP projektov pozn.), ktorá už myslím,..., by bola Slovensko zaťažila zhruba na úrovni 600 miliónov eur ročne po dobu 30 rokov.

Ešte v marci roku 2009 prišiel konzultant Svetovej banky Juraj Mesík s výpočtom , že diaľnice formou PPP projektu vyjdú Slovensko na približne 18 miliárd eur. Slovensko malo po dobu 30 rokov ročne platiť súkromným investorom 600 miliónov eur, spolu by to teda vyšlo na už spomínaných približne 18 miliárd eur.

výpočtom


Koľko dôchodcov sa prepadlo do pásma chudoby za posledný rok, 188 000, čiže tak zázračne im pomáhate, že máme už pol milióna v pásme chudoby.

Hranica chudoby na Slovensku bola stanovená na úroveň 424 eur mesačne. Na začiatku tohto roku sa v tomto pásme nachádzalo až 494-tisíc seniorov. Toto číslo sa oproti predchádzajúcemu roku výrazne zvýšilo . Dôvodmi prepadu sú podľa Martina Halása z Inštitútu pre výskum sociálno-ekonomických rizík IVRA nízke dôchodky, nedostatočná pomoc štátu a zdražovanie. Začiatkom minulého roka sa totiž nachádzalo pod hranicou chudoby približne 306-tisíc seniorov, čo predstavuje nárast o 188-tisíc. Výrok Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako pravdivý.

Hranica chudoby
nachádzalo
zvýšilo


... réžia mesta, ktorá sa zvýšila o 1,6 milióna ročne.

Pavel Hagyari má na mysli celkové zvýšenie schválených výdavkov mesta Prešov za rok 2017 z 53 222 766 mil. € na plánovaných 54 907 976 mil. € v roku 2018 . Rozdiel medzi týmito sumami predstavuje po zaokruhlení 1,68 mil. eur, čo zodpovedá sume uvedenej Hagyarim. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

rok 2017
roku 2018


Napríklad pri zdaňovaní firiem. Pred voľbami bol sľub, že to bude len pre firmy so ziskom viacej ako 30 miliónov eur, dnes sa to týka všetkých

Podľa svojho programového zamerania (. doc , s. 9) strana SMER-SD: "U právnických osôb navrhne progresívnu daň z príjmov vo výške sadzby 22 percent pre spoločnosti s vysokým daňovým základom nad 30 mil. EUR."

doc

etrend.sk

sme.sk

tvnoviny.sk

návrhu zákona o dani z príjmov


... to, čo sa nám vyčítalo, že v Iuvente nie je krúžková činnosť, je pravdou od roku 2002, tam sa naozaj krúžky stratili v podstate v 90. rokoch a tie posledné odtiaľ odišli v roku 2002.

Posledná zmienka o krúžkovej činnosti v Iuvente, ktorá bola pod patronátom štátu, je z roku 2003, čiže ministrov údaj približne sedí, podobne ako fakt, že koncom 90. rokov prestala krúžková činnosť v Iuvente priamo pod správou štátu fungovať. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Posledná informácia o fungovaní krúžkov v Iuvente je z novembra 2003, vtedajšie provizórne fungovanie krúžkov je popisované na stránke denníka SME . Minister sa ted apomýlil o jeden rok, no nemá to vplyv na argumentačnú hodnotu výroku. Ďalší článok z tohto obdobia hovorí o ohrození fungovania krúžkov. Tento článok tiež uvádza, že už tri roky predtým, teda okolo roku 2000, štát rozhodol o presunutí práce s deťmi od Iuventy na občianske združenia alebo samosprávu.

SME článok Pravda plavecký Iuventa


(...) vy ste zrušili zákon ktorý bol prijatý, dokonca spolu s nami, ohľadne poplatkov a zrušili ste..

V tomto výroku je spomínaná novela zákona o rozsahu zdravotnej starostlivosti ( NR SR ), ktorá hovorí najmä o zrušení poplatkov za prednostné vyšetrenie u lekárov. Tento výrok sme ohodnotili ako pravdivý.

NR SR
SITA


Zoberte si, koľko ľudí je zamestnaných na 100 hektároch pôdy v Poľsku. 14. A koľko je na Slovensku? 2,7.

Podľa správy o poľnohospodárstve za rok 2014 je v prepočte na 100 hektárov poľnohospodársky využívanej pôdy zamestnaných na Slovensku 2,83 osôb a v Poľsku 13,4 osôb. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V prílohe č. 1 správy o poľnohospodárstve a potravinárstve v Slovenskej republike za rok 2014 sa uvádza, že v prepočte na 100 hektárov poľnohospodársky využívanej pôdy je na Slovensku zamestnaných 2,83 osôb, čo je o 0,2 menej ako v predchádzajúcom roku. Tento stav súvisí so spomaleným úbytkom poľnohospodársky využívanej pôdy a poklesom osôb pracujúcich v poľnohospodárstve. Počet osôb zamestnaných v prepočte na 100 hektárov poľnohospodársky využívanej pôdy v Poľsku bol 13,4. Príloha č. 1 : „V prepočte na 100 ha poľnohospodársky využívanej pôdy bolo najviac osôb (v AWU) zamestnaných na Malte (45,5), Cypre (21,2), v Slovinsku (17,3), Chorvátsku (14,7), Poľsku (13,4), Rumunsku (10,9) a Grécku (13,1). Na Slovensku dosiahla zamestnanosť 2,83 osoby na 100 ha p. v. p., čo bolo o 0,2 menej ako v predchádzajúceho roku. Tento stav súvisí so spomaleným úbytkom poľnohospodársky využívanej pôdy a poklesom osôb pracujúcich v poľnohospodárstve. Z okolitých krajín slovenské poľnohospodárstvo zamestnáva menej osôb na 100 ha p.v.p. ako Maďarsko (9,5), Rakúsko (4,2) a Česko (3,0)."

správy
Príloha č. 1


To robil pán minister. Ktorý bez pripomienkového konania, bez toho, že by to zverejnil na portáli právnych predpisov skrátené legislatívne konanie v lete, keď ľudia boli na dovolenkách, nemohli sa k tomu ani vyjadriť a buch. Z večera na ráno tu máme obrovské odvodové zaťaženie a zlikvidovaný druhý pilier.

Tzv. likvidáciou druhého piliera a tiež zmenami odvodového zaťaženia, o ktorej hovoril exminister Mihál, bol návrh novely zákona č. 461/2003 Z.z. o zmenách v sociálnom poistení. Táto novelizácia bola na rokovanie NR SR doručená dňa 8. augusta 2012 a schválená 10. augusta 2012 na 6.schôdzi NR SR v skrátenom legislatívnom konaní.


Od roku 2006 do roku 2012 sa ich (ciest, pozn.) opravilo okolo 200 km. (...) Ak by sme takto pokračovali, tak všetky cesty 2. a 3. triedy, ktoré sú v správe VÚC by sa opravili za 95 rokov.

Podľa údajov NSK vo výročných správach v roku 2008 kraj opravil 47,3 km ciest a mostov. V roku 2009 to bolo 40 km ciest a mostov. V roku 2011 to bolo 30,7 km a v roku 2012 58 km ciest. Vo výročných správach chýbajú údaje za roky 2010, 2007 a 2006

zrekonštruoval

SITA


Teraz o týždeň to budú dva roky, keď doktor Čentéš bol zvolený.

Čentéš bol zvolený za generálneho prokurátora 17.júna 2011 na tajnom hlasovaní na 19. schôdzi NR SR. V čase vysielanie relácie 9. júna 2013, je o týždeň takmer presne 2 roky od zvolenia Čentéša.

17.júna 2011
19. schôdzi


Pretože ja som bol v parlamente ako opozičný predstaviteľ a len tak zo zaujímavosti vám ukážem. 13.9.2011, to znamená, to bola vláda pani Radičovej, KDH bolo pri moci, pán Brocka dal návrh na vyradenie našich zákonov zo schôdze s tým, že sa prerokujú inokedy. Hlasovanie - celý klub KDH hlasoval za vyradenie našich návrhov..

Išlo o dva rozdielne prípady. Kým 9. septembra 2014 došlo k vyradeniu bodov programu pri samotnom schvaľovaní programu schôdze a teda návrh na vyradenie bodov mohol podať poslanec, v prípade z roku 2011 Brocka navrhol vyradenie bodov programu už počas schôdze na návrh troch poslaneckých klubov. Taktiež kým 9. septembra 2014 došlo k vyradeniu len opozičných návrhov na neurčito, v roku 2011 boli preradené nielen opozičné, ale aj koaličné (a to dvojnásobný počet) návrhy na budúcu schôdzu. Ide teda o dva rozličné prípady, ktoré len ťažko možno porovnávať. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

9. septembra 2014 poslankyňa a zároveň podpredsedníčka parlamentu Laššáková zo SMER-SD podala návrh na vylúčenie opozičných návrhov zákonov z programu 37. schôdze NR SR. Vyradenie bodov sa udialo ešte pred schvaľovaním programu 37. schôdze a preto podľa Rokovacieho poriadku (§ 24) mohol podať návrh na vyradenie poslanec. Išlo o vyradenie desiatich opozičných návrhov.

" Pán predseda, navrhujem, aby sme z programu 37. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky vyradili body programu 54 - tlač 1099, 55 - tlač 1138, tlač 56, bod 56 - tlač 1158, bod 57 - tlač 1101, bod 58 - tlač 1095, bod 60 - tlač 1104, bod 76 - tlač 1151, bod 80 - tlač 1154, bod 81 - tlač 1155 a bod 83 - tlač 1157. Som toho názoru, že predložené návrhy zákonov súvisia s kampaňou v komunálnych voľbách, a preto doporučujem, aby sa o nich rokovalo až po komunálnych voľbách."

13. septembra 2011 na 22. schôdzi NR SR podal koaličný poslanec Brocka procedurálny návrh , na preradenie viacerých bodov z už schváleného programu programu, pričom ich navrhol zaradiť na nasledujúcu schôdzu NR SR.

Jeho návrh znel:

"...neberiem nikomu žiadne právo, budeme rokovať o všetkých návrhoch zákonov, ktoré boli zaradené na túto schôdzu , ale ja v mene troch poslaneckých klubov(SDKÚ-DS, KDH, MOST-HÍD poz. redakcie) navrhujem aby sme o nich rokovali na nasledujúcej schôdzi a sú to body: 36 až 63, bod 87 a body 93 až 96."

Konkrétne sa jednalo o deväť opozičných návrhov, 20 návrhov z radov poslancov vládnej koalície a štyri návrhy na voľbu predstaviteľov ústredných orgánov štátnej správy. Návrh bol schválený 76 poslancami NR SR a body boli preradené na nasledujúcu schôdzu.

podala
Rokovacieho poriadku
22. schôdzi
návrh


Vo väčšine európskych krajín je takáto (poistná, pozn.) daň zavedená.

Tzv. daň z poistenia (Insurance Premium Tax) sa odvádza vo väčšine európskych krajín. Podľa The Association of British Insurers (ABI) je daň z poistenia zavedená v 26 z 32 skúmaných európskych krajín ( .pdf ). V mnohých štátoch sú sadzby odstupňované podľa jednotlivých typov poistenia, prípadne sú niektoré typy poistenia od dane oslobodené. Detailnému uplatňovaniu dane z poistenia sa venuje správa vydaná Insurance Europe ( .pdf ) za rok 2016. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa Kažimíra daň z poistenia zaviedla väčšina členských štátov EÚ najmä preto, "že poisťovacie služby sú v EÚ oslobodené od dane z pridanej hodnoty" . Spoločnosť EY uvádza, že daň z poistenia zaviedli alebo zvýšili v posledných rokoch mnohé krajiny na celom svete. Mimoriadne viditeľný je tento trend v krajinách strednej a východnej Európy: "A number of countries have introduced IPT in recent years. This trend has been especially strong in Central and Eastern Europe (e.g., Bulgaria, Hungary and Romania). In addition, several countries have increased their IPT rates" ( .pdf , s. 2). Na Slovensku je od januára 2017 zavedený 8 %-ný odvod z prijatého poistného z neživotného poistenia. Ministerstvo financií SR chce v apríli 2018 predložiť návrh zákona o dani z poistenia, ktorá by nahradila aktuálne platný odvod. V dôvodovej správe k návrhu zákona odôvodnilo ministerstvo plánovanú zmenu nasledovne: "Dôvodom zavedenia dane z poistenia ako nepriamej dane sú doterajšie poznatky, ktoré ukazujú, že odvod z prijatého poistného z neživotného poistenia zavedený od 1. januára 2017 je nesystémovým a neefektívnym opatrením, ktoré spôsobuje aplikačné problémy poisťovniam a nerovnaké zaobchádzanie v súvislosti s odvodom z prijatého poistenia na základe poistných zmlúv uzavretých pred 1. januárom 2017 a uzavretých od tohto dátumu" ( .rtf , s. 1). Daň by mala mať charakter nepriamej dane a jej sadzba by mala byť pri väčšine typov neživotného poistenia 8 %-ná. Nižšiu, 2 až 3 %-nú sadzbu by malo mať životné poistenie.

.pdf .pdf väčšina .pdf návrh .rtf nepriamej


Keď si pozriete európsky dohovor o občianstve, tak jeho článok 7 zmluvným stranám tohto dohovoru, vrátane Slovenskej republiky výslovne umožňuje stratu priamo zo zákona štátneho občianstva v prípade, že občan dobrovoľne nadobudne občianstvo iného štátu, čiže aj jednostranné opatrenie bez akýchľkovek podmienok by bolo prípustné.

Európsky dohovor o občianstve: "Čl. 7. Strata občianstva zo zákona alebo z iniciatívy zmluvného štátu. 1. Zmluvný štát nemôže vo svojej vnútroštátnej právnej norme ustanoviť stratu občianstva zo zákona alebo na základe iniciatívy zmluvného štátu okrem týchto prípadov: a) dobrovoľné nadobudnutie ďalšieho občianstva..."

Európsky dohovor o občianstve:


Tento návrh zákona som predkladal osobne, aby táto komisia vznikla, aby bolo možné kontrolovať (komisia na kontrolu odpočúvania, pozn.) (...)  a dokonca ste sa tomu venovali aj počas pôsobenia vlády Ivety Radičovej.

Návrh zákona, ktorý obsahoval aj zriadenie komisie na kontrolu odpočúvania, skutočne v parlamente predstavil Robert Kaliňák. Kontrole odpočúvania sa venovala už vláda Ivety Radičovej, počas nej bol zriadený aj Osobitný kontrolný výbor na kontrolu činnosti Slovenskej informačnej služby. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. O zriadení komisie na preverovanie používania odpočúvania informuje napríklad SME : " Minister vnútra Robert Kaliňák (Smer) sa v novele sústredil len na odpočúvanie. Najzásadnejšou novinkou má byť vznik osobitnej komisie, ktorá má preverovať používanie odpočúvania . (...) Komisia, ktorá má preverovať odpočúvanie, má mať osem členov. Šiesti členovia majú byť poslanci, traja nominanti „navrhnutí politickými stranami alebo hnutiami, ktoré nemajú zastúpenie vo vláde“, a traja majú byť nominantmi vládnych strán. Na predsedu má mať nárok mimovládna strana. Zvyšných dvoch členov bude voliť parlament. Majú to byť bývalí sudcovia, prokurátori, spravodajskí dôstojníci či diplomati. No musia mať aspoň štyridsať rokov a desaťročnú skúsenosť v odbore. " Tento návrh ešte v minulom volebnom období predstavil v parlamente práve minister Kaliňák. Poslanci ho následne 83 hlasmi schválili.

SME predstavil 2010


Po prvé, ak si pamätáte, my sme obedy zadarmo nahradili vyšším daňovým bonusom v roku 2020, keď sme to vlastne oznamovali a menili. Zároveň sme ponechali ešte napriek tomu, že sme dali teda daňový bonus ako náhradu.

Obedy zadarmo pre žiakov základných a posledného ročníka materských škôl zaviedla v roku 2018 strana Smer-SD. Systém plošnej dotácie obedov spočíval v príspevku 1,20 eur na každý školský obed.

V roku 2020 nová vláda tento systém zmenila a zaviedla možnosť pre rodičov uplatniť si na deti vyšší daňový bonus ako náhradu. Dotácie na jedlo pritom stále zostali deťom z chudobných rodín. Ak si rodičia zvolili ako možnosť dotáciu na stravu, nárok na akýkoľvek daňový bonus im zanikol úplne.

zaviedla
zmenila a zaviedla
zanikol


...pán prezident vo svojom inauguračnom prejave niekoľkokrát vystúpil a hovoril o európskej integrácii.

Prezident Andrej Kiska sa vo svojom inauguračnom prejave vyjadril o projekte EÚ a integrácii v EÚ "Slovenské predsedníctvo a jeho príprava budú príležitosťou, aby sme viac hovorili o tom, že naše členstvo v Európskej únii nie je len o fondoch, o regulácii žiaroviek alebo dokonca o hrozbe pre našu suverenitu. Európska únia má hlbší zmysel. Je predovšetkým projektom mieru v Európe, projektom spolupráce a súdržnosti národov v tomto priestore, kde už dvakrát vypukli svetové vojny ." "Ale pomáhajme strážiť princípy a hodnoty, na ktorých Európska únia vznikla. Pretože čo projekt Európskej únie oslabuje, to oslabuje aj nás - a je to predovšetkým egoizmus, ktorý sa vydáva za pragmatizmus, a ktorý je v priamom rozpore so základným zmyslom zjednotenej Európy." "Geograficky leží Slovensko na hraniciach tak Európskej únie ako aj Severoatlantickej aliancie. Som však presvedčený, že je naším bytostným záujmom, je v záujme našej bezpečnosti a prosperity, aby Slovensko nestálo na ich okraji." Dátum zverejnenia analýzy: 07.07.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

prejave


Keď počas svojej vlády hovoril, že ľudí sa kríza nedotkne. Alebo zamestnanosti pribudlo v roku 2009 a 10 160 tisíc nezamestnaných pribudlo, pritom ste hovorili, že ľudí sa kríza nedotkne.

( TASR 2. novembra 2010) " Odmietame, aby ľudia na Slovensku platili za chyby, ktoré urobili špekulanti na Wall Street. To je základná filozofia vlády SR. Podmienkou je, že sa nedotkneme jedinej koruny na sociálne programy a nedotkneme sa jedinej koruny, ktorá pôjde na podporu podnikania na Slovensku," povedal R. Fico. R. Fico v rozhovore pre agentúru SITA 2. januára 2009 povedal: "Nech by sme kdekoľvek mali nájsť peniaze, nedotkneme sa ani koruny zo sociálnych programov , ktoré boli schválené. Teda ak sme nastavili sociálne programy na 11 miliárd korún (365 133 107 €) v roku 2009, všetko do poslednej koruny zaplatíme ľuďom. Nech by sme tie peniaze mali nájsť kdekoľvek. Ľudia nespôsobili krízu. Ľudia nemôžu niesť zodpovednosť za nejakých špekulantov a hazardérov na finančných trhoch a zaslúžia si, aby mali podiel na hospodárskom raste. Preto žiadne uťahovanie opaskov , ľudia pôjdu ďalej." R. Fico v ďalšom rozhovore pre agentúru SITA 11. septembra 2009 povedal:. .."V tom vidím obrovský rozdiel medzi SR a inými krajinami, pretože sme dali jasný prísľub ľuďom, že nebudú platiť daň za krízu , ktorú spôsobil niekto iný“... Z uvedených výrokov sa dá interpretovať záver, že bývalý premiér R. Fico deklaroval, že kríza sa ľudí nedotkne. Ak vychádzame z údajom Štatistického úradu SR a údajoch o nezamestnanosti, tak priemerný počet disponibilných uchádzačov o zamestnanie vzrástol v roku 2009 oproti roku 2008 z 199 561 na 303 063 evidovaných uchádzačov o prácu. To znamená, že medziročný nárast disponibilných uchádzačov o zamestnanie (nezamestnaných) v roku 2009 bol 103 502 uchádzačov. Z údajov ŠÚ SR je evidentný aj pokles zamestnanosti o 2,2 %. J. Figeľ uvádza nepravdivé číslo o počte nezamestnaných ktorých v roku 2009 pribudlo. Taktiež miera zamestnanosti klesla rapídne a to o 2,2 %. - Miera evidovanej nezamestnanosti Priemerný počet disponibilných uchádzačov o zamestnanie Miera zamestnanosti vo veku 15-64 2008 7,7 % 199 561 62,3 % 2009 11,4 % 303 063 60,1 % Zdroj: Štatistický úrad SR Dátum zverejnenia analýzy: 23.01.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR SITA SITA


Preto sa veľmi ťažko robí nejaký odhad, ale bude to minimálne, potvrdil to dnes pán Konštiak, predtým aj iní analytici.

Okrem P. Konštiaka o minimálnom dopade na ceny hovorili napr. analytik UniCredit Bank Dávid Dereník, analytik VÚB banky Martin Lenko, analytik Slovenskej sporiteľne Michal Mušák.

hovorili


Ako je možné, že Slovensko má najvyššie tempo zdražovania v celej EÚ, pričom príjmy ľudí sú naozaj jedny z najnižších v EÚ?

Keďže Róbert Fico aj v minulosti poukazoval na mieru inflácie, kde vychádzal z informácií o medziročnej inflácii, predpokladáme, že aj v tomto prípade hovorí o inflácii medziročnej, ktorá podľa údajov databázy Eurostat dosiahla v novembri 2011 úroveň 4,8%. Slovensko má podľa Eurostatu najvyššiu mieru inflácie. Nutno však dodať, že rovnakú medziročnú infláciu ako Slovensko má aj Spojené Kráľovstvo a to tiež na úrovni 4,8 %.

medziročnej inflácii,
769 Eu
Eurostatu


Pravdepodobne sa nemýlim, ale najstaršou písanou ústavou je americká Ústava. Niekedy z konca alebo 2/3 18.storočia.

P. Paška pravdepodobne myslel najstaršiu písanú ústavu štátu, ktorá je stále v platnosti. Za takú možno považovať ústavu Spojených štátov Amerických. Vzhľadom na to, že P. Paška hovorí len o písanej ústave a presnejšie nešpecifikuje o akú ústavu má ísť, výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Ústava Spojených Štátov Amerických , ktorá bola prijatá Ústavodarným zhromaždením vo Philadelphii v roku 1787, je všeobecne považovaná za najstaršiu písanú ústavu. Na druhej strane ju nemožno považovať za jednoznačne najstaršiu písanú ústavu, nakoľko jej predchádzali viaceré dokumenty s charakterom ústavy, z nich dve sú dodnes platné - ústava Massachusets z roku 1780 a ústava republiky resp. mestského štátu San Marino z roku 1600. Dátum zverejnenia analýzy: 03.09.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Ústava Spojených Štátov Amerických
Massachusets
San Marino


Všimnite si, že za tie 4 roky nášho vládnutia sa urobili obrovské rozhodnutia. Zoberte si národný hokejový štadión.

Rekonštrukcia Zimného štadiónu Ondreja Nepelu začala 23. apríla 2009.

začala
SITA
SITA, 14. máj 2011
TASR z dňa 6. júna 2011


Takisto sme ponúkli tie isté možnosti, čo Grékom, aj povedzme Írom a Portugalsku a oni urobili reformy. Dnes sú, dá sa povedať, bezproblémové krajiny, ktoré si plnili domáce úlohy a ktoré, samozrejme, majú aj, aj dá sa povedať ekonomický rast.

Pomoc v podobe Európskeho finančného stabilizačného nástroja bola poskytnutá Grécku, Portugalsku a Írsku, pričom posledné dva spomínané štáty program ukončili a v súčasnosti sa ich makroekonomické ukazovatele zlepšujú. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

EFSF

ESM

záchranné balíčky

Írsko

Portugalsko

Inštitútu pre ekonomické a sociálne reformy

INEKO

nezamestnanosť

Nezamestnanosť

Eurostat

Eurostat


Žijem vedu, ktoré je najužším príbuzenským vzťahov prepojené na zakladateľa Progresívne Slovensko. A nedá sa s nimi komunikovať, pretože píšu otvorené listy a keď ich pozvete na rokovanie, tak jednoducho neprídu.

Žijem vedu je apolitická platforma, ktorá ako svoj cieľ predstavuje možnosť ponúkať priestor všetkým slovenským vedkyniam a vedcom prispieť k napredovaniu vedy na Slovensku. Prepojenie na Progresívne Slovensko, o ktorom Lubyová hovorí, má členka administratívneho tímu, Dominika Truban, ktorá je manželkou zakladateľa hnutia Progresívne Slovensko, Michala Trubana. Podľa viacerých mediálnych zdrojov členovia tohto projektu napísali otvorený list na zlepšenie vedy a výskumu na Slovensku určený premiérovi a ministerke školstva. Podľa článku zverejneného 22. januára 2018, pre Denník N sa ministerstvo školstva vyjadrilo, že tvorcovia petície ich neoslovili so žiadosťou o týchto požiadavkách komunikovať. Avšak, dňa 14. februára 2018 sa uskutočnilo stretnutie zástupcov iniciatívy „ŽIJEMVEDU.SK“ a iniciatívy „Veda chce žiť!“ s riaditeľom Agentúry na podporu výskumu a vývoja, Pavlom Balžankom. Keďže táto agentúra je jednou z rezortných organizácií Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu SR, tvrdenie ministerky Lubyovej o tom, že organizácia Žijem vedu na rokovania s ministerstvom nechodí, hodnotíme ako zavádzajúce.

Žijem vedu
zdrojov
otvorený list
stretnutie
Podľa
vyjadrila


Keď nie toto, tak potom spotrebnú daň, ale ani to nechce a to už nie je v žiadnom nesúlade s právom EÚ. (pozn. znižovanie spotrebnej dane).

28. mája 2022 informoval (približne 38:25; neskôr 44:36) poslanec Marián Viskupič v relácií Sobotné dialógy o tom, ako minister financií Igor Matovič zablokoval pozmeňujúci návrh strany Sloboda a Solidarita (SaS) na koaličnej rade k financovaniu opatrení jeho tzv. ‘protiinflačného balíčka’. Pozmeňujúci návrh SaS počítal so znížením sadzby spotrebnej dane na pohonné hmoty ako formu kompenzácie za zdanenie Slovnaftu pre financovanie vládnych, prorodinných opatrení.

Návrh, ktorý na svojej facebookovej stránke predstavila SaS neskôr na svojom profile bližšie špecifikoval poslanec Marián Viskupič. Návrh počíta s nasledovným znížením sadzby spotrebných daní:

na benzín z 51,4 centa na 43 centov / 1 liter

na pohonnú naftu z 36,8 centa na 34 centov / 1 liter

Takéto zníženie skutočne nie je v rozpore s pravidlami Európskej Komisie, ktoré explicitne stanovujú dolnú hranicu, teda minimálnu sadzbu spotrebnej dane pre členské štáty EU pri tomto type tovaru:

na benzín: 35,9 centa / 1 liter

na pohonnú naftu 33 centov za / 1 liter

Európska únia naďalej ustanovuje konkrétne výrobky ktoré spadajú pod takúto formu zdanenia (tabakové výrobky, alkohol, pohonné hmoty, atď.). Jednotlivé členské štáty majú však možnosť si nad rámec tejto minimálnej sadzby stanoviť vlastnú mieru spotrebnej dane na uvedené produkty. Pri znížení sadzby spotrebnej dane na pohonné hmoty, ktoré navrhuje poslanec Marián Viskupič a SaS, by stále sadzba v Slovenskej republike bola ‘nadhodnotená’ nad minimum stanovené Európskou úniou, a to v prípade:

benzínu o 7.1 centa / 1 liter

pohonnej nafty o 1 cent / 1 liter

Na základe vyššie uvedených skutočností výrok hodnotíme ako pravdivý.

informoval zablokoval počítal predstavila špecifikoval stanovujú ustanovuje majú


V apríli potreba konsolidácie bola 1,2 miliardy. Keď sme prišli v apríli k stolu. Potom, čo musíme hasiť ďalšie a ďalšie problémy, je to dneska skoro 2,9 miliardy. 1,2 v apríli minulého roku, kontra 2,9 dnes.

Výrok Petra Kažimíra hodnotíme ako zavádzajúci, pretože je síce pravdou, že v apríli bol odhad postacujúci na konsolidáciu 1,2 mld. eur, avšak zapocítaním pociatocného stavu s poklesom príjmov v roku 2012 a 2013, je v súcasnosti potrebné konsolidovat resp. ušetrit za približne 2,4 miliardy eur. Minister financií tak uvádza o 500 miliónov vyššiu sumu. Podla komentáru (.pdf,s.1) Inštitútu financnej politiky z 27. marca 2012 bola potrebná konsolidácia vo výške 1,2 miliardy eur . K tejto sume je nevyhnutné zapocítat zhoršenie danové príjmy, ktoré budú v štátnej kase chýbat. Inštitút financnej politiky prognózoval ( Prognóza december 2012) prepad danových a odvodových príjmov ŠR v roku 2012, vo výške cca. 663 mil . Rozpocet VS na rok 2012 Prognóza december 2012 Danové príjmy VS spolu 11 609 mil. eur 10 946 mil. eur . Na základe februárovej prognózy IFP k výbajúcim zdrojom je potrebné pripocítat 361 miliónov eur , ktoré predstavujú zníženie príjmu z daní v roku 2013. Ak by sme spocítali všetky nevyhnutné zdroje na konsolidáciu 1,2 mld. euro + 700 mil. euro + 400 mil. euro, dostaneme sumu približne 2,4 mld. euro , ciže o 500 miliónov nižšiu ako uvádza minister financií. Dátum zverejnenia analýzy: 11.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

komentáru
Prognóza december
prognózy


Nie je pravda, že tieto vakcíny sú nejaké úplne nové. Na princípe mRNA, ja som si to naštudoval na stránke Ministerstva zdravotníctva, ten systém vakcín bol už 1963 vymyslený a stále sa samozrejme zlepšuje a aktualizuje.

Messenger RNA, skrátene mRNA alebo po slovensky mediátorovú ribonukleovú kyselinu, ktorej úlohou je prepis informácie z RNA na výrobu proteínu v bunke, objavili v roku 1961. Prvý experiment potenciálne smerujúci k využitiu mRNA technológie v medicíne úspešne vykonal Robert Malone v roku 1987. Vakcíny na princípe mRNA sa vyvíjali už v 90-tych rokoch, nie však v roku 1963, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Súčasne dostupné vakcíny proti ochoreniu covid-19 sú nové, keďže ide o nový vírus a ochorenie - mRNA vakcíny ukončili klinické testovanie v novembri 2020 . Je pravda, že princíp technológie mRNA, na ktorom sú vakcíny založené, je relatívne dlho skúmaný a vyvíjaný. Ministerstvo zdravotníctva SR uverejnilo na svojom Facebooku obrázok , v ktorom uviedlo objav mRNA v roku 1961. Označilo ho nápisom „ mRNA vakcíny sú postavené na 50 rokov vyvíjanej technológii.” Šípoš pravdepodobne vychádza z tohto obrázku, nie je však pravda, že v roku 1963 už bol vymyslený „systém vakcín”. Na stránke ministerstvo zdravotníctva uvádza aj: „ Technológia, na ktorej sú mRNA vakcíny postavené, nie je úplne nová. Bola vyvíjaná už od 90-tych rokov, vedci teda nezačínali od nuly.”

objavili
Prvý experiment
vyvíjali
novembri 2020
obrázok
uvádza


Most-Híd predkladal návrh 10% a pre nich, oni tvrdili, že je už kompromisom 15% a preto nechceli ísť, nechceli ísť ďalej.

tvnoviny.sk : "Most-Híd navrhuje v zákone zníženie kvóra pre používanie jazyka menšiny z 20 na 15 percent. S tým nesúhlasí KDH. 'Pre nás je zníženie kvóra problém. Chceme kompromis medzi 15 a 20 percentami,' uviedol dnes pre agentúru SITA podpredseda KDH Pavol Abrhan. Podla informácií agentúry SITA krestanskí demokrati navrhujú, aby sa kvórum znížilo na 18 percent. Most-Híd takýto kompromis odmieta. ' Kompromisom už je 15 percent, pretože pôvodne sme navrhovali zníženie na desat percent... '"

tvnoviny.sk


... na jar minulého roku Európska únia o 50 % krátila, neviem z akých dôvodov, pomoc v tých jednotlivých utečeneckých táboroch.

Krajniak zrejme naráža na zníženie objemu svetovej potravinovej pomoci v utečeneckých táboroch v roku 2015. K tomuto zníženiu skutočne došlo kvôli nedostatočným finančným prostriedkom. Potravinovú pomoc, ku ktorej zníženiu došlo, však zabezpečuje OSN - konkrétne Svetový potravinový program (World Food Programme), nie EÚ. Aj keď berieme do úvahy príspevky EÚ do Svetového potravinového programu a ich rapídne zníženie (oproti roku 2014 o približne 120 miliónov dolárov menej, nedošlo ku kráteniu o 50%. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

vyčlenených informácií zníženiu


Slovensko, ktoré v celom rade ekonomických ukazovateľov preskočilo Českú republiku.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože Slovensko v istých ukazovateľoch Českú republiku naozaj predbehlo, zatiaľ čo v niektorých je popredu Česko. Ako píše Trend , je veľká časť ukazovateľov, v ktorých sme Česko naozaj predbehli. Demagog.SK pracoval s daným článkom Trendu už tu , keď sa Robert Fico vyjadril, že sme dobehli ČR v životnej úrovni. "Po 21 rokoch samostatnosti slovenské príjmy na obyvateľa dobehli zárobky historicky vyspelejších Čechov. Slovenský hrubý národný dôchodok (HND) v prepočte na osobu dosiahol podľa odhadu Európskej komisie vlani už 99,95 percenta českej úrovne. HND očisťuje hrubý domáci produkt (HDP) o zisky zahraničných spoločností presúvané do zahraničia a pripočítava príjmy obyvateľov zarábajúcich v zahraničí. Vystihuje preto skutočnú životnú úroveň občanov lepšie ako častejšie uvádzaný HDP. Hrubý národný dôchodok nepočíta len s príjmami na výplatnej páske, ale aj so zárobkami firiem. Vyrovnanie HND teda neznamená, že Slováci dobehli Čechov aj v platoch alebo v kúpnej sile." Trend pripája aj nasledujúcu tabuľku: Z uvedenej tabuľky je zrejmé, že produktivita práce, minimálna mzda, cenová hladina, spotreba na obyvateľa sú vyššie ako v ČR. HDP na hlavu tvorilo za rok 2014 (posledný v meraniach) 77 % priemeru únie, u Čechov to bolo 85 %. Išlo tak u nich o posun o dva percentuálne body oproti roku 2013, zatiaľ čo u nás nastalo zlepšenie o jeden percentuálny bod, za obdobie 2012-2013 išlo zhodne o jeden percentuálny bod. Vyvodzujeme z toho, že Slovensko doháňa priemer EÚ, ale nie Česko. Hrubý dlh verejnej správy je na Slovensku 53% a v Českej republike 41% . Ten sa na Slovensku hýbal v období 2013-2015 od 55 cez 54 po 53 percent, v Česku za rovnaké obdobie 45-43-41 percent. Česi teda rozdiel oproti Slovákom za túto dobu zväčšili v náš neprospech. Level komparatívnej cenovej úrovne je na Slovensku 67,8 a v Českej republike 63, 7. V rokoch 2012-2014 sme mali cenovú úroveň vo výške 70-69-68 percent, Česi 71,7-68,6-63,7 priemeru únie. Vysoká cenová hladina znamená možnosť lacno kupovať v zahraničí. Ak berieme ako cieľ vyrovnávanie cenových hladín v krajinách únie, môžeme povedať, že tu má Číž pravdu. Na nasledúcich grafoch sú znázornené ďalšie porovnania. Medziročný rast HDP po kvartáloch (zdroj Eurostat , .pdf, s.3, "Percentage change compared with the same quarter of the previous year"): Môžeme vidieť, že kým nezamestnanosť v ČR klesla medzi štvrtým kvartálom 2013 a 2015 zo 6,8 percenta na 4,5 percenta, slovenská za rovnaké obdobie klesla z 14,2 na 10,8 percenta. Jej pokles je teda rýchlejší na Slovensku. V rokoch 2009-2015 stúpla česká kúpyschopnosť zo 79 na 81 percent (viď link OECD ), zatiaľ čo slovenská zo 68 na 74. V tomto ukazovateli teda dobiehame ČR. Dátum zverejnenia analýzy: 02.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Trend

tu

77 %

Slovensku 53% a v Českej republike 41%

Eurostat

OECD


Jeden pohľad je mimovládnej nadnárodnej organizácie, ktorá hodnotila v roku 2011 naše školstvo, dala nás do polohy dobrý. Do tej trojky.  V rámci toho koľko prostriedkov ide na žiaka alebo na učiteľa, v našom školstve, tak sme sa dostali druhí za Chorvátsko.

Závery výskumnej štúdie spoločnosti McKinsey&Company boli obsiahnuté v časti 1.2.1 správy (str. 25-26). V tejto časti je uvedené nasledovné.

obsiahnuté
Hospodárske noviny
McKinsey


Obchodný register, ktorý, kde si viete vyzistiť, kto vlastní akú firmu, kedy, na základe čoho, odkedy bol, nebol konateľ, na jednom mieste z celého sveta, to vám garantujem, vo vyspelejších krajinách nie ste schopní takúto informáciu na jednom mieste nájsť.

Pellegrini má pravdu v tvrdení, že všetky, ním uvedené informácie je možné na stránkach obchodného registra SR nájsť. V ekonomicky silných krajinách eurozóny, ktoré možno považovať za vyspelejšie, má podobný systém vyhľadávania napríklad obchodný register Veľkej Británie , alebo Francúzska . V Nemecku možno informácie nájsť na dvoch rôznych stránkach, konkrétne na stránke obchodného registra a na stránke nemeckého registra spoločností, ktorá je konkrétnejšia vo vyhľadávaní. V susednom Česku je v obchodnom registri možné vyhľadať rovnaké informácie, aké uvádza Pellegrini, takisto na jednom mieste. Nahliadnutie do neho je taktiež bezplatné. Výrok preto hodnotíme ako zavádzanie. Austrálsky obchodný register ponúka nasledovné:" ABN Lookup is the public view of the Australian Business Register (A ďBR). It provides access to publicly available information supplied by businesses when they register for an Australian Business Number (ABN) ." Ďalšie informácie o firmách sa dajú nájsť na stránke Australian Securities and Investment Commission . Vyhľadávať informácie sa dá na základe mena spoločnosti, registračného čísla čicelého mena konateľa .

stránkach

Veľkej Británie

Francúzska

stránke

stránke

obchodnom registri

mena konateľa


Zákon (Práca namiesto dávok, pozn.) prešiel, bude na Slovensku platiť to, že ak človek, ktorý môže pracovať, nič mu v tom nebráni, odmietne vhodnú pracovnú ponuku z Úradu práce, príde o dávku v hmotnej núdzi.

Novela zákona o službách zamestnanosti zavádza možnosť odňať dávku v hmotnej núdzi, pokiaľ jej poberateľ odmietne vhodnú pracovnú ponuku od úradu práce. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Vo štvrtok 29. mája 2025 schválil parlament v treťom čítaní novelu zákona o službách zamestnanosti, podľa ktorej bude možné odňať človeku dávku v hmotnej núdzi, ak odmietne vhodnú pracovnú ponuku.

Odmietnutie vhodnej pracovnej ponuky bez vážnych dôvodov klasifikuje novela ako nespoluprácu s úradom ( § 32a, ods. 4 ). Takáto forma nespolupráce je podľa zákona dôvodom na zníženie dávky v hmotnej núdzi o výšku dávky pre jednotlivca, čo v praxi znamená jej odňatie ( § 10, ods. 3 ).

S novelou zákona však nesúhlasí parlamentná opozícia. Podľa SaS tento návrh môže mať diskriminačné účinky voči viacerým zraniteľným skupinám obyvateľstva, najmä voči samoživiteľkám a ľuďom z oblastí s nízkou dostupnosťou pracovných príležitostí.

Progresívne Slovensko v zákone vidí rozpor s ústavným právom na život a v súvislosti s novelou sa obráti na Ústavný súd SR. Podľa poslankyne PS Simony Petrík na Slovensku nie je problém s motiváciou pracovať, štát však zlyháva v podpore vzdelávania a rekvalifikácie dlhodobo nezamestnaných ľudí.

Podľa sociologičky Zuzany Kusej novela môže spôsobiť , že sa chudobní stanú ešte chudobnejšími. Pochybnosti vyjadrili aj niektorí starostovia, ktorí sa obávajú nárastu kriminality.

Podľa Asociácie personálnych agentúr prinesie opatrenie, ktoré predstavil minister Tomáš, vyššiu motiváciu nezamestnaných ľudí zobrať aj také pracovné miesto, ktoré by za normálnych okolností odmietli.

Prezidentka asociácie Zuzana Rumiz však zároveň upozornila , že prijatie nevhodnej pozície môže viesť aj k nižšej produktivite v práci a frustrácii. S opatrením o krátení dávok by preto podľa nej malo byť spojené aj rozšírenie dostupných rekvalifikačných programov, ktoré budú zamerané na reálne potreby trhu.

novelu
bude
§ 32a, ods. 4
§ 10, ods. 3
mať
vidí
spôsobiť
prinesie
upozornila


....však po roku 2001 som bol tiež jednak aj v koalícii, jednak aj v parlamente a tam pôvodne zákon prišiel ako s jednokolovou voľbou, len sa to zmenilo samozrejme pomocou HZDS a SDĽ...

O zákone o voľbách do orgánov samosprávnych krajov sa rokovalo v roku 2001. Samotný vládny materiál pracoval s jednokolovými voľbami. Pozmeňujúci návrh na dvojkolové hlasovanie podal poslanec HZDS Ján Cuper (.pdf, str.1). Za tento návrh hlasovali všetky prítomní poslanci za HZDS a SNS, spolu s väčšinou poslancov z SDĽ. Návrh schválili tesnou väčšinou, 76 poslancov hlasovalo za. Tento pozmeňujuci návrh, ktorým sa zaviedli dvojkolové voľby, poslanci za SMK nepodporili, hlasovali proti návrhu. Zákon ako celok, aj so schválenou úpravou o dvojkolových voľbách predsedov VÚC, bol nakoniec schválený 105 hlasmi za. Poslanci za SMK na hlasovaní prítomní neboli, Bugár po schválení zákona mal vyhlásiť, že predseda vlády Dzurinda by mal odstúpiť. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ján Cuper
hlasovaní
Dzurinda
303/2001 Z. z.
zákon
302/2001
návrh
pdf
vládneho návrhu zákona
vládnom návrhu zákona
hlasovali
zákon ako celok


Nakoniec to hlasovanie (o novele Ústavy z roku 2011, pozn.) bolo absolútnou väčšinou 150 poslancov schválené.

P. Hrušovský hovorí o absolútnej väčšine 150 poslancov. P. Hrušovský hovorí pravdu, nakoľko ústavný zákon v roku 2001 prešiel absolútnou väčšinou hlasov (139 zo 140 prítomných). P. Hoci sa dá výrok chápať aj tak, že P. Hrušovských myslí v tomto prípade pod absolútnou väčšinou všetkých 150 poslancov, Demagog.sk sa prikláňa k prvej interpretácii výroku. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Návrh Ústavnoprávneho výboru Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie 356/2011 Z. z. , ktorým sa dopĺňa Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov (tlač 548) v rozhodujúcom treťom čítaní hlasovala zo 140 prítomných 139 poslancov za ústavný zákon. Len jeden poslanec sa zdržal. Na hlasovaní nebol prítomný celý poslanecký klub SNS (sedem poslancov) a jeden nezávislý poslanec (Anna Belousovová). Z poslaneckého klubu SMERu-SD neboli dvaja poslanci prítomní, a jeden prítomný nehlasoval. Dátum zverejnenia analýzy: 03.09.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

356/2011 Z. z.
hlasovala


Priemerná ročná inflácia v krajine bola za Chávezovej vlády 22 percent.

Údaje sa výrazne líšia podla zdroja, podla všetkých dostupných však táto hodnota bola v priemere od roku 1999 (kedy bol 2. februára prvý krát inaugurovaný za prezidenta Hugo Chávez) po súcasnost výrazne nad 20 percent. Niekolko zdrojov navyše potvrdzuje správnost údaju 22% rocne. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý,

Svetovej banky
CIA World Factbook
IMF
údaje
tradingeconomics.com


Počet úmrtí klientov napr. v DSS-kách na jeden milión obyvateľov, ako dopadlo Slovensko. Tzn., že viete, my sa tuná bavíme o ľudských životoch a je rozdiel mať priemer 3,5 a napríklad Belgicko je 389.

Belgicko má v domovoch sociálnych služieb rádovo viac úmrtí na milión obyvateľov ako Slovensko - počíta ich však inou metodológiou. Ak by ich počítalo ako Slováci, bol by rozdiel v jeho neprospech stále veľký, no tiež výrazne menší ako pri rôznych porovnaniach. Keďže Boris Kollár porovnáva rôzne typy údajov o úmrtí, čo skresľuje výsledok a skutočný rozdiel medzi krajinami, hodnotíme jeho tvrdenie ako zavádzajúce. Ku 29. máju Belgicko hlásilo 9 430 úmrtí na koronavírus, 51 % (4 782) obetí pochádzalo z domovov sociálnych služieb (pdf, str. 18). V prepočte na milión obyvateľov v Belgicku zomrelo 417 klientov DSS. Slovensko malo k 31. máju celkovo 28 úmrtí na koronavírus, štátom zverejňované štatistiky však neuvádzajú, koľko z nich zomrelo v DSS. Celkovo má Slovensko 5,2 úmrtí na koronavírus na milión obyvateľov - pomer za DSS-ky bude teda menší. Demagóg.SK sa to snažil zistiť od Národného centra zdravotníckych informácií aj Ministerstva zdravotníctva - na email však nereagovali. Belgicko a Slovensko však rátajú obete ochorenia covid-19 rozlične. Slováci medzi úmrtia počítajú iba prípady, kde sa koronavírus potvrdil; Belgičania aj úmrtia s (nepotvrdeným) podozrením na ochorenie. Zo všetkých úmrtí, ktoré Belgičania v DSS-kách označili ako úmrtia na koronavírus,potvrdili laboratórne testy 25 % (1202). Zvyšok sú podozrenia. Keby teda Belgicko počítalo úmrtia v DSS-kách rovnakou metodológiou ako Slovensko, počet úmrtí na milión obyvateľov by klesol na 105.

Belgicko
domovov sociálnych služieb
malo
Belgičania


... prečo sme nezavádzali daň vtedy? Pretože nebola kríza a keď vy hovoríte o predkrízových rokoch a nebol na to dôvod a dosiahli sme najnižší historický deficit v tom období.

Deficit verejných financií v roku nástupu vlády R.Fica - 2006, bol 3,2%. V roku 2007 Slovensko dosiahlo historicky najnižší deficit - 1,8% . V nasledujúcom období tejto vlády deficit rástol:

NBS


Vláda, ktorá tu bola 20 mesiacov alebo neviem, 20 mesiacov možno, dovolila, aby v Mochovciach bol jednoročný skľz pri odovzdaní atómovej elektrárne v Mochovciach. Tento rok sa mali v Mochovciach odovzdávať tretí blok a budúci rok sa má odovzdávať štvrtý blok atómovej elektrárne. My zrazu zisťujeme, že nikto z vlády sa o to nestaral, nikto tam nechodil a elektrárne urobili ročný skľz pri výstavbe tejto elektrárne.

Podobný výrok sme overovali aj v relácii O 5 minút 12 z rovnakého dňa. Robert Fico správne cituje dobu omeškania otvárania nových blokov atómovej elektrárne. Dôvody, ktoré uvádza, však nevieme overiť. Podľa vyhlásení bývalej vlády sa atómovej energetike venovala pozornosť a bola považovaná za dôležitú. Spoločnosťs Enel, ktorá drži majoritný podiel Slovenských elektrárni tvrdí, že omeškanie bolo spôsobené neustálym zvyšovaním bezpečnostných štandardov. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

vyjadril vyjadriť uvádzal nepotrvdila SITA vyjadrení obhajoval


Kľúčové v nezamestnanosti je, že prebrali ste vládu, keď bolo 375 tisíc evidovaných nezamestnaných, dneska ich je 390 tisíc.

Kažimír hovorí pravdu: mesačné štatistiky nezamestnanosti ÚPSVaR SR ukazujú, že v júli 2010 (kedy nastúpila Radičovej vláda) bol počet evideovaných uchádzačov o zamestnanie 375 000, zatiaľ čo v septembri 2011 (najaktuálnejšie údaje) ich počet stúpol na 390 559. Dátum zverejnenia analýzy: 07.11.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

júli 2010
septembri 2011


Rásť majú aj reálne mzdy (vzhľadom na minimálny rast cien, za rok 2014 dokonca po prvýkrát v histórii SR pokles cien), a to o 2,7 % v tomto roku a 2,1 % v roku 2016. V roku 2014 rástli reálne mzdy najvýraznejším tempom za ostatných sedem rokov.

Predpokladá sa, že nárast reálnej mzdy v roku 2015 bude 2,7% a v roku 2016 to bude 2,1%. V roku 2014 dosahovala miera inflácie na Slovensku po prvýkrát v jeho samostatnej histórii záporné hodnoty a tempo rastu reálnej mzdy (4,4%) bolo naozaj najvyššie za posledných 7 rokov v prípade, že berieme do úvahy údaje za jednotlivé štvrťroky. Medziročne bolo dokonca tempo rastu reálnej mzdy najvyššie za predchádzajúcich 9 rokov. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Národnej banky Slovenska
Národnej banky
(V politike,


Máme tam ešte, keď sme tu Indonéziu načali, máme tam ešte podnikateľov, ktorí tam idú stavať cementáreň, máme tam podnikateľov, ktorí tam vyvíjajú takzvanú tropickú pšenicu.

Tomáš Malatinský pravdivo spomína podnikanie slovenských podnikateľov a výskumníkov v oblasti tropickej pšenice .

tropickej pšenice
TASR
investujú


15% dôchodcovská inflácia. Jeden až dvojmesačný dôchodok zobrala inflácia.

Je pravda, že za prvých 5 mesiacov roka 2022 narástla dôchodcovská inflácia o 11,3 %, k augustu 2022 sa teda dostala na hodnotu 15,1 %. V roku 2022 boli penzie zvyšované o inflačnú jednotku vo výške 1,3 %. Infláciu tak toto zvyšovanie nepokryje.

Pri predpoklade, že príjmy a výdavky poberateľov dôchodkov sú rovnaké a jeden dôchodok tvorí zhruba 8% ročného príjmu, inflácia vo výške 15% znamená, že 1-2 dôchodky im budú, aj napriek valorizácií, chýbať.

Od roku 2023 by sa mali dôchodky zvyšovať o 11,8 %. Ide o najväčšie zvyšovanie penzií doteraz a dôvodom je vysoká inflácia. Vedecký pracovník Prognostického ústavu SAV Vladimír Baláž sa vyjadril, že nové dôchodky dostanú dôchodcovia až začiatkom budúceho roka, zatiaľ čo inflácia bude ešte do konca tohto roka rásť.

mesiacov zvyšované 2023 pracovník


My máme viac ako 35 veľmi konkrétnych opatrení, ktoré by pomohli a IP karty sú jedno z nich...

Strana Sloboda a Solidarita vo svojom volebnom programe sa téme sociálnej politiky a sociálne vylúčenej spoločnosti venuje presne v 52 bodov, nie všetky sa však tykajú preberanej problematiky konkrétnej sociálne vylúčenej skupiny – Rómov. No je pravdou, že mnohé opatrenia zlepšia situáciu i tejto skupiny, no nie je ich "viac ako 35". Výrok Nicholsonovej napriek tomu hodnotíme ako pravdivý.

volebnom programe
.pdf
.pdf
.pdf


Vyše polmiliardy eur sa na to minulo (na opravy škôl, domovy sociálnych služieb z eurofondov pozn.) v rámci celého Slovenska.

Na infraštruktúru škôl a domovov sociálnych služieb bolo použitých (realizované výdavky) k 30. septembru 2013 približne 657 mil. eur. Frešo uvádza sumu viac ako pol miliardy eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dokument "Stav implementácie ŠF podľa OP, priorít a opatrení pre PO 2007-2013" (stav k 30. septembru 2013) okrem iného uvádza aj mieru čerpania prostriedkov v jednotlivých operačných programoch. Rekonštrukcia školských a sociálnych zariadení spadá pod Regionálny operačný program (prioritná os 1 - Infraštruktúra vzdelávania a os 2 - Infraštruktúra soc. služieb, sociálnoprávnej ochr. a soc.kurately). Správa uvádza realizované (vykázané) výdavky na Infraštruktúru vzdelávania (opravy škôl) v hodnote 568 mil eur. Na infraštruktúru sociálnych služieb, sociálno-právnej ochrany a sociálnej kurately bolo využitých (realizované výdavky) 89 mil. eur. Na obe tieto opatrenia bolo využitých približne 657 mil. eur. Dátum zverejnenia analýzy: 19.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Dokument


Teraz sa banky budú musieť skladať na seba samé, budú musieť niesť náklady na svoju záchranu samé. Nebude to tak ako doteraz, že zisky pre bankárov a náklady na záchranu bánk pre daňových poplatníkov. (...) Prechádzame na úplne nový systém, kde bude oveľa kvalitnejší dohľad, oveľa prísnejšie pravidlá, kde banky prejdú veľmi prísnymi stress testami, kde máme presný postup o tom že najskôr budú náklady na likvidáciu jednotlivých bánk znášať najprv majitelia, proste tí čo vlastnia aktíva, potom do toho nastupuje rezolučný fond, ktorý sa bude formovať v horizonte 8 rokov.

Šefčovič v tvrdení pomenuváva pravdivo aspekty, ktoré prináša nový koncept bankovej únie. Jej uvedenie je spojené s príchodom krízy a potrebou konania zo strany politických predstaviteľov za účelom ošetrenia prípadných, ďalších krízových scenárov v nasledujúcich obdobiach. Uvedenie konceptu únie v platnosť bolo pôvodne mienené na marec roku 2014, v súčasnosti ešte schvalovací proces prebieha. Stále sú možné ďalšie zmeny v jeho podobe. ( eTrend ).

eTrend TASR NBS tu TASR TASR Bloomberg


K tomu rebríčku Doing Business. 29. miesto, no máte pravdu, 29. miesto je to celkovo, ale napríklad jedno z tých kritérií je aj cezhraničný obchod, tam sme na prvom mieste...

V najnovšej štúdii Doing Business pre rok 2016, Slovensko skutočne zastáva 29. miesto, avšak štúdia má mnoho podkategórií. Jednou z nich je aj cezhraničný obchod, kde sa Slovensko umiestnilo na prvom mieste. Toto tvrdenie sa zhoduje s vyhlásením Sulíka, preto hodnotíme výrok ako pravdivý. Doing Business sú štúdie Svetovej banky, ktoré skúmajú kvalitu podnikateľského prostredia a vytvárajú rebríčky a hodnotenia zahŕňajúce 189 krajín. Podľa najnovšieho rebríčka Doing Business 2016 sa Slovenská republika dostala na 29. priečku v porovnaní podnikateľského prostredia s ostatnými krajinami v rámci štúdie. V tomto rebríčku sú hodnotené aj jednotlivé kategórie ako napríklad zakladanie podnikanie, oblasť platenia daní, kategória vybavovania stavebného povolenia, získania úveru, oblasť riešenia insolventnosti alebo cezhraničný obchod. Najlepšie sme na tom v kategórii cezhraničného obchodu, kde Slovensko zastáva prvé miesto. Najvýznamnejší posun smerom nahor, v porovnaní s minulým rokom, bol zaznamenaný v oblasti platenia daní, kedy sa dostalo 73. pozíciu, čím si Slovensko zlepšilo postavenie o 36 priečok. Najviac si však pohoršila v oblasti vybavovania stavebných povolení, kde sa umiestnila na 84. mieste. Dátum zverejnenia analýzy: 14.12.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Doing Business


(...) že v decembri je znásilnený na kúpalisku vo Viedni takýmto migrantom 10-ročný chlapec, 2. decembra a verejnosť sa o tom dozvie na prelome januára a februára...

6. februára 2016 priniesol britský denník Telegraph informáciu o znásilnení desaťročného chlapca irackým utečencom v Rakúsku. Nemecký denník FAZ uviedol , že páchateľ len pred pár mesiacmi pricestoval do Rakúska, kde požiadal o azyl. V článku sa tiež uvádza, že skutok sa odohral ešte 2. decembra 2015, avšak polícia v tej dobe neposkytla informácie verejnosti, aby ochránila obeť. Rovnaké informácie možno nájsť na stránkach Dailymail , Express alebo Spiegel . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Telegraph uviedol Dailymail Express Spiegel


Nekoľko mesiacov platí úplne to isté a chcem ešte pripomenúť, že z našej strany išli len veľmi slušná pozvánka adresovaná predsedom jednotlivých koaličných strán, aby, aby sme si sadli za jeden stôl a rokovali aj o záležitosti eurovalu.

Predseda opozičného SMER-u pred hlasovaním NR SR o eurovale pozval lídrov koaličných strán na rokovanie so svojou stranou.

pozval


Na začiatku keď som nastúpil v roku 90, tak sme boli v nejakej tretej alebo ktorej lige. Sme sa dostali prvý raz v histórii do Extraligy a stali sme sa majstrami Slovenska. ...postavili sme nový zimný štadión, novú halu.

Je pravdou, že sa MsHK Žilina prebojoval z druhej ligy, kde pôsobil od vzniku SR, o ktorej môžeme hovoriť ako o tretej, keďže je v hierarchii za extraligou a 1. ligou. V sezóne 2005/2006, teda na konci primátorovania J. Slotu v Žiline, vyhrali titul v najvyššej lige. Je tiež pravdou, že bola postavená nová tréningová hokejová hala.

Podobne ako posledne menovaný klub Žilinčania dvíhali majstrovský pohár nad hlavu jedenkrát, v sezóne 2005/2006. A to aj napriek tomu, že len posledných osem sezón sú extraligoví!

dokončená
MsHK Garmin
Žilina


Nemecko teraz nakupuje miliardu takýchto testov, Rakúsko denne testuje 200 000 ľudí týmito antigénovými testami.

Nemecký minister zdravotníctva Jens Spahn uviedol , že „ vláda zabezpečila najmenej 200 miliónov autotestov a 800 miliónov rýchlotestov…” Rakúsko testuje 200 až 300-tisíc ľudí denne, toto číslo je súčtom počtu PCR testov a rýchlotestov. Tvrdenie Juraja Krúpu hodnotíme s ohľadom na ducha povedaného ako ešte pravdivé.

uviedol


… tých 16 000 ľudí, ktorí prešli cez tú karanténu nedobrovoľnú, ale štátnu,

Ministerstvo vnútra pre Demagóg.SK uviedlo, že k polnoci 31. mája poslali policajti do povinnej štátnej karantény 17 609 občanov, ktorí prišli na Slovensko individuálne. Upozornilo ale, že do tohto počtu neráta repatriantov, ktorí boli na Slovensko dopravení Ministerstvom zahraničných vecí. Celkový počet „absolventov” povinnej štátnej karantény je teda vyšší. Pre priveľkú odchýlku od skutočného údaju hodnotíme tvrdenie Borisa Kollára ako nepravdivé.


(O straníckosti starostov pri prideľovaní dotácií a poberaní provízií z nich, pozn.) ...som hovoril o "jeden tak, druhý tak," nemyslel som dve, dvoch ľudí, pretože tých, ktorí sa na túto oblasť sťažovali bolo podstatne, ale podstatne viacej.

Tak, ako aj v tvrdení neskôr, Mečiar sa odvoláva na osobné rozhovory so starostami obcí, o ktorých tvrdí, že pred inými ľuďmi rozprávať nebudú.


Ten nový register pôdy sa kreoval v spolupráci s poľnohospodármi vtedy aktívnymi a nad ortofotosnímkami. Z existujúcich 2,4 milióna hektárov poľnohospodárskej pôdy v roku 2003 sa do tohto registra pôdy dostalo len 2,1 milióna hektárov, ktoré sme my potom aj negociovali v Bruseli. Bola to v podstate pôda, ktorá bola uznaná a na ktorej sa mohla vykonávať poľnohospodárska činnosť.

Register pôdy sa skutočne vytváral za pomoci ortofotosnímok.V roku 2003 sa na Slovensku nachádzalo približne 2,4 milióna hektárov poľnohospodárskej pôdy. Posledná dostupná informácia z Úradu geodézie, kartografie a katastra SR zo začiatku roku 2017 udáva rozlohu poľnohospodárskej plochy o výmere 2,38 milióna hektárov. Informácie o tom, koľko hektárov poľnohospodárskej pôdy sa v roku 2003 dostalo do nového registra nie je dostupná.

Podľa Národného strategického plánu ( .pdf , s.13) rozvoja vidieka SR k 31.12.2003 predstavovala rozloha poľnohospodárskej pôdy skutočne 2,4 milióna hektárov.

Výskumný ústav pôdoznalectva a ochrany pôdy vybudoval počas rokov 2002-2003 na základe poverenia Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka register poľnohospodárskych pôdnych blokov. Vytvorenie tohto registra predstavovalo základný predpoklad na to, aby slovenskí farmári mohli čerpať finančné prostriedky z fondov Európskej komisie. Register LPIS(Land Parcel Identification System) bol vybudovaný na základe digitálnych ortofotomáp, ktoré nemôžu byť staršie ako päť rokov a tiež referenčnej parcely, prostredníctvom ktorej prebieha celá administrácia a kontrola danej žiadosti ( .pdf , s.7). Databáza je udržiavaná v aktuálnom stave, aby mohla odrážať čo najvernejšiu realitu.

Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky vydal vo svojej štatistickej ročenke o pôdnom fonde v SR správu, že k 1.januáru 2017 bola rozloha poľnohospodárskej pôdy na Slovensku 2 385 328 milióna hektárov.

Jedná sa o najčerstvejšie sumárne údaje katastra o pôdnom fonde, ktoré sú na webstránke úradu dostupné v čase overovania výroku. Či došlo k zmenšeniu výmery poľnohospodárskej pôdy počas roka 2017 zatiaľ nie je možné overiť.

Niektoré zdroje ako napríklad Hospodárske noviny či Webnoviny vo svojich článkoch uvádzajú, že na Slovensku sa koncom roka 2017 nachádzalo 2,4 milióna hektárov poľnohospodárskej pôdy. Nie je však jednoznačné, či pojednávajú o poľnohospodárskej pôde uznanej na výkon poľnohospodárskej činnosti.

.pdf
.pdf
ročenke
webstránke
Hospodárske noviny
Webnoviny


Z toho je dnešných jeho 24 mandátov, z toho je to, že Farage v Anglicku po sto rokoch je najsilnejšou stranou, respektíve najsilnejšia strana je iná ako labouristi a konzervatívci.

Je pravdou, že za posledných 100 rokov voľby vyhrali vždy buď Konzervatívci alebo Labouristi. Podobne to bolo aj v prípade volieb do EP. Jedinou výnimkou boli voľby do EP tento rok (2014), keď vyhrala UKIP. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vo voľbách do Európskeho Parlamentu 2014 vo Veľkej Británii skutočne vyhrala so ziskom 26,7% a 24 parlamentných kresiel euroskeptická UKIP (UK Independence Party), ktorej lídrom je Nigel Farage. Nasledovali Labouristi s 24,7% a 20 kreslami a Konzervatívci s 23,3% a 19 kreslami. Veľká Británia je súčasťou volieb do EP už od prvých volieb v roku 1979 . UKIP, ktorá bola založená v roku 1993, sa do EP dostala po prvý raz už v roku 1999 . V roku 2004 už bola treťou a v roku 2009 druhou najsilnejšou stranou (po Konzervatívcoch). Je pravdou, že voľby 2014 boli prvými, v ktorých vyhrala iná strana než Konzervatívci alebo Labouristi. rok volieb do EP 1979 1984 1989 1994 1999 2004 2009 2014 Víťazná strana Konzervatívci Konzervatívci Labouristi Labouristi Konzervatívci Konzervatívci Konzervatívci UKIP Čo sa týka všeobecných volieb v krajine, je pravdou, že už vyše storočia voľby vyhrávali buď Konzervatívci alebo Labouristi. Posledný krát v krajine vyhrala voľby iná strana ako konzervatívci alebo labouristi v roku 1910 - liberáli, ktorí následne v roku 1918 vyhrali ešte raz a vládli v koalícii s konzervatívcami. V posledných parlamentných voľbách v roku 2010 vyhrala Konzervatívna strana so ziskom 36% a 305 parlamentných kresiel, Labouristi získali 29% a 258 kresiel a Liberálni Demokrati 23% a 57 kresiel. V súčasnosti (2014) vo Veľkej Británii vládne koalícia Konzervatívcov a Liberálnych Demokratov. Dátum zverejnenia analýzy: 07.07.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Veľkej Británii

vyše storočia

vyhrávali

voľby

vládne koalícia


Nemci a Francúzi vybrali ,doslova vybrali SPP a keď sa im všetko desaťnásobne vrátilo vďaka pravicovej vláde, no tak tam prichádza teraz niekto iný, a tento svoj podiel predali.

Podľa prepočtov Demagog.SK, na základe výročných správ a prepočtov analytika CEO energy, zahraniční akcionári síce zarobili na SPP, no nie 10-násobne ako tvrdí R. Fico. Podľa našich prepočtov investícia sa francúzskym a nemeckým akcionárom vrátila už po 10 rokoch. Investícia bola návratná, no ani zďaleka nešlo o 10-násobnú návratnosť ako spomína R. Fico. Výrok R. Fica hodnotíme ako nepravdivý.

Michal Hudec analytik CEO energy analytics, s.r.o. vo svojom článku uvádza , že ak sa dividendy z rokov 2002 – 2011 prepočítajú podľa vtedajších priemerných ročných výmenných kurzov koruny a eura, firma v tomto období 2002 – 2011 vyplatila celkovo svojim akcionárom dividendy v objeme 6,27 miliardy eur. Z toho 49% teda 3,07 miliardy eur smerovalo do rúk francúzskym a nemeckým akcionárom . 51% teda , 3,2 miliardy eur, smerovalo štátu.

Podľa našich prepočtov boli v rokoch 2002 - 2011 vyplatené dividendy v celkovej výške 6,67 mld. eur, z toho 3,27 mld. eur bolo vyplatených zahraničnému akcionárovi . Ak by sme počítali aj rok 2012, v období 2002 - 2012 boli vyplatené dividendy v objeme 7,463 mld. eur, z toho 3,657 mld eur bolo vyplatené zahraničnému akcionárovi.

Zdroj: Výročné správy 2002-2012 (údaj za roky 2003-2008 sú prerátané konverzným kurzom)

* Údaj o vyplatených dividendách sa nenachádza vo výročnej sprave za rok 2002.

Francúzski a nemeckí akcionári v roku 2002 kúpili 49 percent akcií SPP za cenu 2,7 miliardy amerických dolárov. Podľa vtedajšieho februárového a júlového kurzu eura a dolára predstavovala kúpna cena za menšinu v SPP celkovo 2,76 miliardy eur . Tí istí akcionári predali svoj 49% podiel holdingu EPH za 2,6 mld. eur.

Zahraniční nemeckí a francúzski akcionári získali na dividendách v rokoch 2002-2011 celkovo 3,1 až 3,3 mld eur. Ak by sme počítali aj dividendy z roku 2012, za roky 2002 - 2012 zahraniční akcionári získali až 3,7 mld eur.

Ak by sme to spočítali (predaj v roku 2012 - kúpa v roku 2002 + dividendy 2002-2011 resp. 2002-2012) čistý zisk zahraničných francúzskych a nemeckých akcionárov by činil približne 3 až 3,6 mld. eur. Čistý zisk zahraničných nemeckých a francúzskych akcionárov sa teda nepohybuje na úrovni desaťnásobku, ale na úrovni dvojnásobku. Inými slovami, aj keď nemeckí a francúzski akcionári na kúpe SPP zarobili, rozhodne sa nejedná o desaťnásobok kúpnej sumy.

Demagog.SK dostal prepočet výnosnosti, na základe údajov uvádzaných v našej analýze, od Martina Šustera z NBS. Na základe prepočtu , je vnútorná miera návratnosti investície kúpy SPP Francúzmi a Nemcami na úrovni 11,69% . Obvyklá miera návratnosti sa pohybuje na čísle 8-10% ročne.

uvádza
Výročné správy
2,7 miliardy
predali
prepočtu


S podporou opozície v skrátenom legislatívnom konaní bol teda prijatý zákon známy ako kurzarbeit … uplatnený bude vtedy, pokiaľ naozaj vznikne prekážka na strane zamestnávateľa taká, že zníženie odbytu alebo obchodná vojna zníži konkurencieschopnosť a pod., to sme presne do toho zákona toho kurzarbeitu dali, že aj toto budú dôvody, ktoré budú uznané ako prekážka na strane zamestnávateľa, ale aby ľudia tomu rozumeli, v prípade, že by museli zostať doma, že by nebolo pre nich dosť práce, tak nebudú prepustení z toho zamestnania, ale ostanú doma a budú naďalej zamestnaní a zamestnávateľ im bude preplácať 80 % mzdy, z toho 60 % preplatí štát zo špeciálneho fondu Sociálnej poisťovne.

Národná rada schválila v máji 2025 v skrátenom legislatívnom konaní novelu zákona o podpore v čase skrátenej práce, ktorú podporilo všetkých 138 prítomných poslancov. Vďaka novele budú zamestnávatelia môcť žiadať štát o dotáciu na mzdy aj v prípade nepriaznivých podmienok spôsobených nepredvídateľnými nadnárodnými hospodárskymi okolnosťami. V takomto prípade bude zamestnancom vyplácaných 80 % bežnej mzdy, z čoho 60 % preplatí štát.

Zákon známy ako kurzarbeit bol na Slovensku prijatý počas pandémie covidu-19. Jeho cieľom je ochrániť pracovné miesta v počas nepredvídateľných situácií. V praxi to znamená , že zamestnávateľ môže v prípade nepriaznivej situácie, ktorej nemohol predísť, požiadať štát o dotáciu na mzdy pre svojich zamestnancov. Namiesto prepúšťania zamestnávateľ dočasne zamestnancom pridelí menej práce, no pracovné miesta zostanú zachované. V prípade uplatnenia kurzarbeitu štát zamestnancovi garantuje náhradu mzdy vo výške 80 % jeho bežného platu. Štát zamestnancovi v tomto prípade hradí 60 % mzdy a zvyšných 20 % hradí zamestnávateľ.

Doposiaľ zákon určoval , že o štátnu podporu sa zamestnávatelia môžu hlásiť len v prípade vyhlásenia núdzového stavu alebo mimoriadnej situácie. Novelou zákona sa medzi nepredvídateľné situácie dostali aj nepredvídateľné nadnárodné hospodárske okolnosti. Podľa dôvodovej správy má byť príčinou novelizácie nutnosť reagovať na neobvyklé ekonomické regulácie nadnárodného charakteru s dopadom na slovenské hospodárstvo. Tie majú podľa správy za následok zníženie vývozu tovarov, zvýšené obchodné bariéry a chýbajúci zahraničný odbyt v dôsledku obchodnej vojny. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny uviedlo, že zákon reaguje aj na oznámenie Spojených štátov o zavedení ciel.

schválila podporilo spôsobených prijatý ochrániť znamená môže nemohol garantuje hradí určoval hlásiť nepredvídateľné dostali príčinou reagovať následok reaguje


Zároveň existujú koalície najmä na východnom Slovensku, kde ideme spolu okrem Mostu-Híd aj so Smerom. Takže trojkoalícia existuje taktiež. Netýka sa to západného Slovenska, skôr sa to týka východného, juhovýchodného Slovenska.

József Berényi hovorí pravdu, ak tvrdí, že existuje trojkoalícia SMK, spolu so stranou Most-Híd a Smer-SD na východnom Slovensku. Nepodarilo sa nám nájsť informácie o takejto koalícii na západnom a strednom Slovensku, preto tento výrok hodnotíme ako pravdivý.

Príkladom vzniku trojkoalície Smer-SD- Most-Híd- SMK na východnom Slovensku je situácia, kedy došlo k podpore kandidáta Smeru- SD Zdenka Trebuľu, ktorého vo voľbách do VÚC podporili strany SMK a Most- Híd. Aktuálny predseda Košického samosprávneho kraja, ktorý opäť bude kandidovať navyše zdôraznil, že spolupráca s maďarskými stranami (SMK, Most- Híd) bola na prospech obyvateľstva a následne dodal, že s maďarskými stranami má Smer-SD dobrú spoluprácu už od roku 2001.

O konkrétnej podpore tohto kandidáta Smeru-DS informoval košický krajský predseda Smeru-SD Peter Žiga a za stranu Most- Híd v košickom kraji Elemér Jakab. Podľa Petra Žigu rokovali s viacerými stranami, no nakoniec uzavreli koaličnú dohodu s SMK a stranou Most- Híd.

Na východnom Slovensku v rámci novembrových komunálnych volieb 2014 SMK spolu so Smerom-SD a stranou Most-Híd taktiež podporila jedného z kandidátov na košického starostu Ing. Jána Niguta, avšak podporu mu vyjadrilo viacero ďalších strán (KDH, SIEŤ, NOVA), preto v tomto prípade nemožno hovoriť o trojkoalícii.

Článok denníka SME ďalej avizuje, že v Želiezovciach a v Šahách chce Smer-SD v komunálnych voľbách 2014 taktiež vytvoriť koalíciu, prípadne trojkoalíciu so stranami, ktoré tam majú väčšiu podporu. Podľa okresného predsedu do úvahy pripadalo práve SMK a Most-Híd. Na oficiálnych zoznamoch kandidátov mesta Šahy a Želiezovce sme však nenašli ani jedného kandidáta na primátora, či poslanca, ktorého by podporili všetky tri spomínané strany.

informoval

košického starostu

SME

Želiezovce


Správa OLAFu ešte neznamená to, že Slovensko bude niečo platiť…

Podľa tlačovej správy Finančnej správy SR Európska komisia v súčasnosti voči Slovenskej republike nevedie žiadne konanie a ani nevymáha od Slovenskej republiky žiadne peniaze. Finačná správa SR sa vo svojom stanovisku vyjadrila , že “nie je pravda, že Slovensko musí zaplatiť 302 miliónov eur. Táto medializovaná suma nie je konečná a musí ju ešte posúdiť Európska komisia, pričom finančná správa jednoznačne považuje výšku sumy za neopodstatnenú a neoprávnenú.” Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Andrej Hrnčiar výrokom narážal na výročnú správu Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF), v ktorej presne popisuje (. pdf , s. 26) celý priebeh colných podvodov s podhodnoteným tovarom z Číny, na ktorých sa v rokoch 2013 a 2014 podieľali viaceré krajiny Európskej únie, a to najmä Veľká Británia, Slovensko, Česko, Francúzsko, Malta. Colné podvody sa diali, keď na poste prezidenta Finančnej správy bol František Imrecze a na poste štátnej tajomníčky Ministerstva financií SR bola Dana Meager. OLAF v roku 2017 uzavrel rozsiahle vyšetrovanie a v tlačovej správe zo 6. júna 2018 zhrnul výsledky vyšetrovacej činnosti úradu, kde odporučil, aby sa do rozpočtu EÚ vrátili prostriedky vo výške vyše 3 miliardy eur. Vo výročnej správe OLAF uvádza (. pdf , s. 26), že podvody na Slovensku, v Česku, vo Francúzsku a na Malte boli stanovené v celkovej sume viac ako 300 miliónov eur. OLAF uvádza , že najväčšie straty pre rozpočet EÚ boli vo Veľkej Británii, a to v celkovej sume 1,9 miliardy eur. Slovenská republika je podľa OLAF-u zodpovedná za vyberanie cla na svojom území a do rozpočtu EÚ má zaplatiť 302 miliónov eur. Dátum zverejnenia analýzy: 17.09.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

správy vyjadrila správu pdf poste poste správe pdf uvádza zaplatiť


Chcel by som reagovať, že sme sa zbavili a máme len jednu tretinu (podiel v nemocniciach, pozn.). V júni 2006 to odhlasovalo zastupiteľstvo. 62 poslancov (počet poslancov v PSK) 41 je z SDKÚ a KDH. Bez nich by som to nemohol spraviť.

Je pravdou, že v júni 2006 sa hlasovalo o transformácii nemocníc v Humennom a Svidníku. Koalícia KDH a SDKÚ-DS mala 41 poslancov a bez ich, hoci aj čiastočnej podpory, by návrh na transformáciu neprešiel. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. PSK má naozaj 34% podiel v troch svojich nemocniciach ( Humenné, Vranov nad Topľou a Svidník). Zastupiteľstvo PSK má 62 poslancov. Tento počet poslancov PSK bol aj v roku 2006. Počet poslancov v zastupiteľstve PSK ze koalíciu KDH a SDKÚ-DS je 41. Hlasovania prebehli skutočne v roku 2006. Je pravdou, že bez aspoň čiastočnej podpory zo strany poslancov KDH a SDKÚ-DS by tieto návrhy neprešli. Uvádzame výsledky všetkých troch hlasovaní: Hlasovanie číslo 8 - návrh nezávislého poslanca Gajdzika (Nemocnica Svidník a Humenné), hlasovalo 38 poslancov a z toho za návrh hlasovalo deväť poslancov za KDH a SDKÚ-DS. Návrh neprešiel. Hlasovanie číslo 9 - návrh predsedu PSK Chudíka (Nemocnica Svidník a Humenné) hlasovalo celkovo 39 poslancov a za návrh hlasovalo až 27 poslancov za KDH a SDKÚ-DS. Návrh prešiel Hlasovanie číslo 10 - hlasovanie o uznesení transformácie nemocnice vo Svidníku a Humennom. hlasovalo celkovo 39 poslancov a za návrh hlasovalo až 23 poslancov za KDH a SDKÚ-DS. Uznesenie bolo prijaté. Za transformáciu nemocnice vo Vranove nad Topľou sa hlasovalo až v roku 2009. Dátum zverejnenia analýzy: 26.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Hlasovanie číslo 8
Hlasovanie číslo 9
Hlasovanie číslo 10
hlasovalo


Hovoríme o obchode s potravinami za 8,5 miliardy eur.

Ministrov výrok potvrdzuje prezentácia generálnej riaditeľky sekcie potravinárstva a obchodu, Zuzany Nouzovskej, ktorá pracuje s údajmi Štatistického úradu SR, ako aj s ročnými výkazmi. Z prezentácie vyplýva, že tržby obchodných reťazcov boli v roku 2011 na úrovni 8,5 mld. eur. ( .pdf ). Prameň : ŠÚ SR; výkaz Roč. 1 – 01, moduly 177 (tržby v MO spolu) a 186 (tržby v MO podľa klasifikácie Produkcie) Dátum zverejnenia analýzy: 07.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf


Oni (nespokojní lekári pozn.) predovšetkým hovoria o zastavení pripravovanej privatizácie nemocníc na Slovensku. O tom toto celé je.

R.Fico sa podobne ako P. Hrušovský v diskusii prikláňa k tým požiadavkám zdravotníkov, ktoré mu vyhovujú. Hovorí len o jednom zo 4 bodov , ktoré uvádza oficiálna stránka Lekárskeho odborového združenia ( LOS ). Sú to nasledovné: Zabezpečiť dodržiavanie Zákonníka práce a Vyhlášky týkajúcej sa minimálneho materiálneho a personálneho zabezpečenia bez rozdielu vo všetkých zdravotníckych zariadeniach na Slovensku. Zmeniť systém financovania zdravotníckych zariadení tak, aby platby zdravotných poisťovní odzrkadľovali reálne náklady na zdravotnú starostlivosť vrátane zohľadnenia ceny práce zdravotníckych pracovníkov. (tzv. dofinancovanie zdravotníckych zariadení. pozn.) Žiadame zastaviť transformáciu nemocníc na akciové spoločností. Zabezpečiť širokú odbornú diskusiu s profesijnými a odborovými organizáciami k tejto téme. Žiadame l egislatívnu garanciu postupného navýšenia základných platov lekárov tak, aby najneskôr do 1. januára 2013 platy lekárov dosiahli minimálne 1,5- až 3-násobok priemernej mzdy v národnom hospodárstve, v závislostí od dosiahnutého vzdelania a dĺžky praxe. Dátum zverejnenia analýzy: 03.10.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

LOS


Treba povedať, že v zariadeniach sociálnych služieb je 16 tisíc dôchodcov.

Demagog.SK nezistil počet dôchodcov v zariadeniach sociálnych služieb. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.


Množstvo demokratických štátov, ktoré sú dnes v Európe, má takisto unitárny systém.

Ako uvádza dokument Politická mapa sveta ( doc. ) na svete je približne 171 unitárnych štátov sveta. Ako môžme nájsť na portáli europskaunia.sk z 27 členských štátou Európskaj únie je 23 štátov unitárnych.

doc.

europskaunia.sk


Pretože ak KDH stratí takmer štvrtinu svojich primátorov a starostov a keď SaS pri 0,17% výsledku povie, že sa tešia z výsledkov, lebo majú 5 starostov...

V komunálnych voľbách v roku 2010 získalo KDH celkovo 161 starostov a primátorov (5,53 %). V posledných komunálnych voľbách 15. novembra 2014 KDH získalo 122 starostov a primátorov (4,19 %). Ide o stratu viac ako 24 %, teda jednu štvrtinu. Je taktiež pravdou, že SaS získala päť starostov, čo bol podiel 0,17 %, pričom po voľbách 2010 mala 15 starostov a primátorov. Strana SaS sa skutočne vyjadrila spokojnosť z výsledkov . Ľ. Galko sa vyjadril: „Potešil nás najmä úspech v obciach mimo Bratislavy. Definitívne sa tým vyvrátil mýtus, že SaS je bratislavská strana. “ Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dodávame, že ak by sme rátali aj koalície s KDH, tak v roku 2010 bolo 414 zvolených kandidátov, pričom v roku 2014 to bolo 325 kandidátov. Rovnakým postupom bol v roku 2010 bol súčet starostov a primátorov s podporou strany SaS celkovo 67 a v roku 2014 na úrovni 19. Dátum zverejnenia analýzy: 24.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

získala

výsledkov


Pán Kaník, aj ja by som po tých skúsenostiach, ktoré máme za sebou, z vašej strany bol trošku opatrnejší, viac pokory do tejto problematiky si to žiada, pretože ten ambiciózny plán (II. pilier, pozn.) súvisel s tým, že sme mali záujem ísť cestou, ktorú v Európe nikto neodskúšal.

Čo sa týka percentuálneho nastavenia odvodu, v Európe ide skutočne o unikátne nastavený systém dôchodkového sporenia. Je nutné však dodať, že bol inšpirovaný čílskym modelom a v rámci Európy skúsenosťami z Poľska, Estónska, Maďarska, Chorvátska či Švédska.

euroReport
Nadácie F. A. Hayeka
dôchodkový systém


Mám zriadený transparentný účet, na ktorý môžu tí, ktorí sa rozhodnú moju kampaň podporiť, prispievať.

Pavol Hrušovský má svoj transparentný účet zverejnený od konca novembra 2013.

transparentný účet


... aspoň sa tie platy (v školstve počas súčasnej vlády, pozn.) navyšovali razantnejšie ako v minulosti.

Podľa údajov Ústavu informácií a prognóz školstva bol nárast priemernej mesačnej mzdy pedagogických zamestnancov v regionálnom školstve väčší (razantnejší) v minulosti medziročne v období 2005-2009. Výrok ministra Draxlera teda hodnotíme ako nepravdivý. Nasledujúca tabuľka vychádza z dát Ústavu informácií a prognóz školstva. Posledné dáta uvedené týmto Ústavom sú pre rok 2014.

údaj

rozpočtu

Stupnica

minedu.sk

Stupnica

dokumente

prepočtov

stupnica

prepočtov

štatistiku

Výsledky štatistického zisťovania o zamestnancoch a mzdových prostriedkoch v školstve


To isté platí o špeciálnom prokurátorovi pánovi Kováčikovi, ktorý bol dokonca druhýkrát zvolený ešte vtedy ako de facto opozičný, koaličný nominant, aj my sme ho potvrdili.

Špeciálny prokurátor Dušan Kováčik, bol zvolený 12. mája 2004 v tajnej voľbe 118 poslancami zo 138 prítomných. Opätovne bol do funkcie zvolený 23. apríla 2009 v tajnom hlasovaní za neho hlasovalo 117 zo 139 poslancov. Avšak, ako píše HNonline.sk , do úradu ho nenavrhlo SDKÚ, ale generálny prokurátor Dobroslav Trnka na základe výberového konania, kde Kováčik uspel spomedzi štyroch kandidátov. Podobne to bolo aj v roku 2009, server s24.sk : "Špeciálneho prokurátora zvolil parlament na návrh generálneho prokurátora Dobroslava Trnku, ktorý ho vybral vo výberovom konaní. Do konkurzu sa prihlásili štyria uchádzači. Trnka napokon dvoch najúspešnejších navrhol parlamentu." Keďže R. Kaliňák sa snaží podložiť týmto tvrdením argument, že Smer-SD nemá problém zahlasovať za kandidáta navrhnutého z iného politického tábora, hodnotíme tento výrok ako zavádzajúci, keďže v prípade D. Kováčika sa nejednalo o stranícku nomináciu.

zvolený

zvolený

HNonline.sk


Robila som napríklad aj prednášky pre 6000 študentov, za týchto päť rokov som poslala do tlačových agentúr a iných médií, vrátane vášho denníka, vyše 300 tlačových správ.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, keďže informácie o prednáškach, ktorú europoslankyňa spomína, ako aj o počte tlačových správ nie je možné dohľadať. Monika Beňová tvrdí, že prednášala pred 6000 študentmi, pričom za 5 rokov vydala viac než 300 tlačových správ. Pred 3 týždňami sa pritom pre portál Zoznam vyjadrila, že prednášala pred vyše 2000 študentmi a spolu so svojimi „dievčatami“ spočítala, že poskytla vyše 260 tlačových správ. Je teda zrejmé, že najmä čísla sú pri spomínanej prednáške podstatne odlišné. Zmienku o tlačových správach nie je možné dohľadať ani na oficiálnej stránke europoslankyne (priečinok tlačové správy je pripravovaný), ani na jej zvyšných sociálnych sieťach.

Zoznam
oficiálnej stránke


Pôvodne do Európy tečie okolo 40 % všetkého plynu z Ruska. Teraz je to okolo 9 %.

Podľa dát Medzinárodnej Energetickej Organizácie tvoril v roku 2012 import plynu z Ruskej federácie približne 45 % z celkového dovozu plynu do EÚ a 40 % z celkovej spotreby plynu v rámci všetkých krajín EÚ.

O poklese medziročného importu plynu o 31% informuje vo svojej štvrťročnej správe Trhový Pozorovateľ európskej komisie. ( pdf , s. 13)

Predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyen vydala 7. septembra stanovisko , v ktorom informovala o výraznom znížení závislosti štátov EÚ na dovoze plynu z Ruska. Zatiaľčo EÚ na začiatku vojny na Ukrajine únia dovážala až 40 % zo svojho celkového importu plynu práve z Ruska, v Septembri 2022 už ruský plyn predstavoval len 9 % z celkového importu tejto komodity do EÚ.

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

dát pdf stanovisko


Lebo kým česká vláda za toho prvého pol roka ta úradnícka pripravila tie rozhodnutia, len nebola politická vôla ich schváliť a schválila ich ďalšia vláda, tak vy nielen že ste nepripravili takéto rozhodnutia, vy ste nepripravili východiska rozpočtu, čo bola vaša zákonná povinnosť a vy ste zatajovali stav verejných financií a neplnili svoje základné povinnosti.

Ako uvádzame vyššie, v prípade opatrení v Čechách, ako aj v prípade ne/prípravy východísk rozpočtu má Mikloš pravdu.


Vieme, ako sa vyvíja nezamestnanosť, tiež je najvyššia za veľmi dlhé obdobie.

Miera nezamestnanosti na Slovensku v januári 2011 dosiahla podla Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny šestrocné maximum 12,89%. Horšie výsledky boli naposledy vo februári 2005.

pravda.sk


...hospodárstvo začína rásť, tak ako na Slovensku, tak aj v krajiných eurozóny.

Podľa vyjadrenia Šefčoviča "hospodárstvo začína rásť", predpokladáme, že vychádza z posledných oficiálnych čísiel za štvrťroky. V tomto prípade je pravdou, že medziročne sledujeme rast hospodárstva na Slovensku. Taktiež je pravdou, že v eurozóne môžeme za posledné obdobie hovoriť o ekonomickom raste. Posledný Winter forecast (Eurostat) uvádza: "GDP started rising in the second quarter of 2013 in the EU and the euro area, and the upward trend was confirmed throughout the year." Ak vychádzame z oficiálnych štvrťročných čísiel Eurostat hospodárskeho rastu v krajinách eurozóny, tak vidíme medziročný rast (porovnanie 4. štvrťroku 2012 a 4. štvrťroku 2013) vo všetkých krajinách eurozóny okrem Malty, Luxemburska a Estónsko, kde pozorujeme mierny pokles. Platí však, že eurozóna medziročne rastie z -0,5% HDP v 4. štvrťroku 2012 na 0,2% HDP v 4. štvrťroku 2013. Ani ak by sme sa pozreli na ročné údaje Eurostat , tak je pravdou, že eurozóna si medziročne mierme polepšia. V roku 2012 bol rast -0,7% HDP a v roku 2013 na úrovni -0,4% HDP. Uvádzame vývoj rastu za jednotlivé krajiny eurozóny. Dátum zverejnenia analýzy: 28.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Winter forecast
Eurostat
Eurostat


Tri roky vravíme, že dlhmi a ďalšími dlhmi as nedá riešiť dlhová kríza.

Demagog.sk našiel prvé výroky o nemožnosti riešiť dlhovú krízu novými dlhmi od mája 2010, čo je viac ako 2 rokov a 7 mesiacov. R. Sulík poukazuje na dlhodobý postoj SaS v k tejto téme. Výrok hodnotíme ako pravdivý, aj keď R. Sulík nehovorí presné obdobie. Hlavný predstavitelia SaS minimálne od mája 2010 hovorili o probléme riešenia novými dlhmi dlhovú krízu. J. Kollár na svojom blogu z júla 2010 píše: "Dodajme, že euroval je zlé riešenie, je to fikcia, k edy dlhy jednej krajiny rozložíme na všetkých členov eurozóny a v konečnom dôsledku dlh riešime dlhom. Ak to pomôže na istý (obmedzený) čas zastabilizovať rozkolísané trhy, prosím. Ale trvalé, ani systémové riešenie to určite nie je. Iba zvyšuje riziko nákazy pre všetkých členov eurozóny." R. Sulík v máji 2010 na svojom blogu písal: "Grécko prakticky skrachovalo. Aj keď dostane pôžičku, bude jeho dlh 150% HDP. ...Grécko najneskôr o tri roky nebude schopné splácať svoje dlhy a pôžičkou sa agónia len predlžuje. Navyše pomáhajú Grécku aj krajiny, ktoré sa samé topia v dlhoch, čim sa celá pavučina pôžičiek ešte viac zamotáva a logicky zvyšuje riziko reťazovej reakcie a ďalších krachov. Jediným riešením je, že Grécko čím skôr vyhlási bankrot a stane sa členom parížskeho klubu, kde sa dohodne pomalšie splácanie a najmä moratórium na úroky. Následne musí vystúpiť z eurozóny, do ktorej nikdy nepatrilo." Neskôr strana v roku 2011 vydala publikáciu - Euroval - cesta k socializmu (2011) , ktorá tiež hovorila, že nie je možné riešiť dlhovú krízu novými dlhmi. Dátum zverejnenia analýzy: 10.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

J. Kollár
R. Sulík
Euroval - cesta k socializmu (2011)