...Slovenské národné divadlo a tam vlastne hrozil štrajk v septembri … zobrala som do úvahy nie tých výkonných umelcov, ktorí každý deň stoja možno na tých javiskách a majú aj iné možnosti, ale zobrala som do úvahy viac ako 700 zamestnancov Slovenského národného divadla, ktorí skutočne pracujú v tých technických profesiách … tí ľudia tam pracovali za 500-600 EUR...

Slovenskému národnému divadlu hrozil na jeseň 2018 štrajk. Technickí pracovníci zarábali v priemere 640 eur. Nepracovalo ich tam však rádovo 700, ale asi 450. Tvrdenie Ľubice Laššákovej preto hodnotíme ako nepravdivé. Začiatkom augusta 2018 Laššáková odvolala šéfa Slovenského národného divadla Mariána Chudovského. Dôvodom mala byť zlá finančná situácia a hroziaci štrajk zamestnancov. Pracovníci nedostali výkonnostné odmeny za jún. Nová sezóna sa mala začať v septembri. „ Odmeny teda nebudú vyplatené nikomu. Toto rozhodnutie je reakciou na obmedzený rozpočet na rok 2018, pričom divadelná sezóna 2017/18 bola, paradoxne, jedna z najsilnejších," vysvetľoval vtedy Chudovský. Podľa predsedu Únie umelecko-technických zložiek SND Patrika Pačesa bola výška pohyblivých a nevyplatených odmien pri technických zamestnancoch - maskéroch, zvukároch - od 30 do 150 eur. Podľa Správy o činnosti za rok 2018 pracovalo v divadle 893 zamestnancov, z toho 453 - a nie 700 ako tvrdila Ľubica Laššáková - boli tzv. technickí zamestnanci. Zvyšok tvoria umelci a administratíva. Podľa údajov, ktoré portálu Demagóg.SK poskytlo Ministerstvo kultúry, bola v roku 2018 priemerná výška základnej mzdy technikov divadla 640 eur. S príplatkami tvoril priemer 945 eur. Priemerný základný plat hudobníkov v divadle bol v roku 2018 953 eur. S príplatkami bol priemer 1123 eur. Vedenie divadla prevzal po Chudovskom Vladimír Antala, ktorý sa v stal v januári 2019 jeho riadnym riaditeľom. Antala sa neskôr funkcie vzdal, divadlo dnes dočasne vedie šéf činohry Peter Kováč.

mala nedostali mala vysvetľoval bola Správy stal vedie


Jedna vec je pekne hovoriť o potrebe vnútroštátnej dohody a jedna vec je, že keď treba zahlasovať za ústavné zmeny, tak poviete, že nehlasujete (Sieť, pozn.), lebo to je príliš veľký zásah do súkromia osôb.

Maďarič nadväzuje na jednu z hlavných tém diskusie, ktorou boli možnosti a ochota spolupráce a jednotného stanoviska vlády a opozície, napríklad aj v otázkach spojených s utečencami a migrantmi alebo štátnou bezpečnosťou. Procházka sa hlasovania o vládnom návrhu ústavného zákona, ktorým sa mení Ústava Slovenskej republiky, nezúčastnil (keďže nie je poslanec NR SR) a svojimi postojmi a postojmi ostatných členov strany #Sieť dal jasne najavo svoj nesúhlas so zmenami, ktoré by malo schválenie proti teroristického balíčka priniesť. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Maďarič referoval o hlasovaní o Zmene Ústavy SR, ktorá je súčasťou tzv. " protiteroristického balíčka vlády ". Samotná zmena sa týka predĺženia lehoty zadržania osôb podozrivých z terorizmu z pôvodných 48 na 96 hodín. K hlasovaniu došlo 8.12.2015, pričom návrh bol odsúhlasený 95 poslancami NR SR. K zmene ústavy sa priklonili poslanci vládneho Smeru-SD, takisto ako aj opozičný Most-Híd, "za" hlasovali i nezávislí Miroslav Kadúc a Štefan Kuffa. Zvyšok opozície sa k návrhu buď nevyjadril (21) alebo hlasoval proti (25). Negatívny postoj strany #Sieť k vládnemu proti teroristickému balíčku tlmočil jej líder, Radoslav Procházka, odvolávajúc sa na výrazné porušovanie slobody občanov SR . Na margo toho poznamenal : "Občania SR nie sú zodpovední za migračnú krízu a ich sloboda, súkromie a pohodlie nesmú byť obeťou predvolebnej paniky." 9. decembra sa po novele Ústavy podarilo v NR SR schváliť i zvyšok protiteroristických opatrení, pričom s návrhom súhlasilo 78 poslancov Smeru-SD, proti stála celá opozícia. Dátum zverejnenia analýzy: 14.12.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

návrhu
ostatných členov
protiteroristického balíčka vlády
zmena
poznamenal
9. decembra


...opravili sme Starý most, opravili sme Nový most, máme nové autobusy, električky, trolejbusy (...).

Dopravný podnik mesta Bratislava počas funkčného obdobia Iva Nesrovnala zaobstaral 18 nových elektrobusov . Nakupovali sa aj autobusy či električky, avšak tieto nákupy sa stali predmetom kritiky, či už z hľadiska ich počtu alebo nekoncepčnosti modernizácie. V prípade opravy Starého mosta, táto oprava bola zrealizovaná s časovým sklzom , ktorá začala už za bývalého vedenia mesta. Navyše stavebné komplikácie zapríčinili vznik rizika , že mesto príde o časť, konkrétne európskych financií pokiaľ most nedokončí včas. Na moste sa pracovalo aj po jeho oficiálnom dokončení , mesto argumentoval iba opravou chýb, za čo bolo podrobené kritike. Do užívania bol most sprístupnený až o niekoľko mesiacov neskôr. Nový most prešiel výmenou asfaltu, avšak jeho stav je predmetom kritiky a mesto začiatkom roka vyhlásilo súťaž o diagnostiku jeho stavu. Nakoľko tieto opravy de facto prebehli výrok hodnotíme ako pravdivý. Ich kvalitu nemôžme posúdiť.

elektrobusov počtu nekoncepčnosti sklzom rizika dokončení sprístupnený kritiky vyhlásilo


Bol som tento minulý týždeň taktiež v Rankovciach, kde bol zaujímavý projekt, kde si Rómovia mohli rok šetriť na svoj materiál na svoj dom, potom si ho postavili, mali nejaký dozor k tomu a pod.

Michal Truban navštívil obec Rankovce spoločne s Martinom Poliačikom a Martinom Dubécim. Obec Rankovce eviduje 926 obyvateľov, z čoho 720 je Rómov. Pilotný projekt svojpomocnej výstavby domov začal v roku 2013. Každoročne si niekoľko rómskych rodín z osady vlastnou prácou a s podporou obce, terénno-sociálnych pracovníkov a komunitného centra postaví vlastné bývanie. Doposiaľ bolo v obci vystavaných 27 domov, pričom sa plánujú ďalšie. Obec aktívnym rodinám pomáha s úverom. „ Rodina získa úver na stavbu približne 9-tisíc eur a obec im pomôže v banke ručiť. Samozrejme, rodina musí mať nejaké úspory. Pracovníci v teréne ich neustále upozorňujú na to, aby si peniaze odkladali. Obec je osobitným príjemcom, cez ktorého sa spláca aj úver a zvyšné peniaze idú rodine, ” opisuje Korzár. Okrem toho obec spolupracuje s pracovnými agentúrami a pomáha Rómom hľadať zamestnanie v stavebníc tve. Prvotný projekt Z chatrče do domu získal v roku 2014 Zlatú cenu pre občiansku spoločnosť, ktorú udeľuje Európsky hospodársky a sociálny výbor v Bruseli. Tvrdenie Michala Trubana preto hodnotíme ako pravdivé.

navštívil
svojpomocnej výstavby domov začal
podporou
opisuje
získal


...ľudia (z SaS, pozn.) (...), ktorí jednoducho odpočúvali novinárov (...).

Kauza odpočúvania novinárov siaha ešte späť do roku 2011, kedy mali byť na pokyn bývalého ministra obrany Ľubomíra Galka zo strany SaS odpočúvaní štyria novinári. Odpočúvanými mali byť redaktori denníku Pravda a bývalý riaditeľ televízie TA3 Michal Gučík. Galko bol z postu ministra obrany odvolaný v novembri 2011, nikdy však nebol obvinený . Vyšetrenie ešte v roku 2015 preukázalo, že Galko do odpočúvania nezasahoval a nevydal rozkazy ani pokyny dôstojníkom Vojenského obranného spravodajstva. Prokuratúra obžalovala len piatich bývalých príslušníkov Vojenského obranného spravodajstva, medzi nimi ale Galko nefiguruje. Zverejnený text obžaloby však spomína, že odpočúvanie bolo zameraní na monitorovanie názorov a vyjadrení záujmovej osoby smerujúcej k politickej obrane SaS. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, keďže konečný verdikt v prípade ešte nie je známy.

Odpočúvanými
obvinený
nezasahoval
Zverejnený text


Vláda prijme systémové a organizačné opatrenia s cieľom zabezpečiť jednotné vedenie a riadenie práce dvojstranných medzivládnych komisií z úrovne povereného podpredsedu vlády.

Medzivládnym komisiám pre cezhraničnú spoluprácu napríklad podľa stránky Ministerstva vnútra všetkým za slovenskú stranu predsedá tajomník ministerstva Jozef Buček , majú tak zjednotené vedenie, avšak len na úrovni ministerstva a len v konkrétnej oblasti. Kroky pre zefektívnenie chodu komisií boli taktiež podľa dostupných údajov podniknuté na úrovni jednotlivých rezortov, ako možno vidieť napríklad z dokumentu Ministerstva hospodárstva (.pdf). Informácie o zefektívnení komisií ako takých sme nenašli. Vyskytli sa prípady, kedy zasadnutie určitej medzivládnej komisie viedol podpredseda vlády, no nestalo sa to pravidlom, nemožno teda hovoriť o jednotnom vedení a riadení. Sľub hodnotíme ako čiastočne splnený.

Medzivládnym komisiám
Jozef Buček
dokumentu
dvanástich
vedenie
činnosti
Vážny
stránke
Lajčák
tajomník


Keď si spomeniete pán prezident pred siedmimi rokmi, keď sa volil generálny prokurátor tiež sa to v prvom kole nepodarilo. Tiež boli rôzne problémy a nebola dohoda na spoločnom kandidátovi. SDKÚ-DS nevolilo pána Trnku. Malo iného kandidáta v tom období.

Za generálneho prokurátora bol v roku 2003 bol zvolený Dobroslav Trnka ( navrhovateľom bol Ivan Šimko-vtom čase ešte poslanec SDKÚ-DS, v čase voľby GP už vystupoval ako nezávislý poslanec, vystúil z SDKÚ-DS) 84 hlasmi až na druhý pokus. Vystriedal tak Milana Hanzela. Neúspešným kandidátom bol Ján Bernát, ktorého navrhol Tibor Cabaj (HZDS). Na návrh Jírka Malchárka (ANO) kandidoval aj Vojtech Ernest, ktorý bol neskôr stiahnutý. Okolo voľby GP boli problémy , čo ho dôkazom bolo rozdelene koalície v zmysle vyjadrucúcej podpory kandidátovi na GP. KDH, SMK, ANO a nezávislí poslanci okolo Ivana Šimka podporovali Dobroslava Trnku. SKDÚ-DS podporovalo Jána Bernáta. To, či SDKÚ-DS ne/volilo pána Trnku nemôžeme so 100% istotou potvrdiť alebo vyvrátiť. Keďže voľba generálneho prokurátora bola tajná. Podľa denník SME v roku 2003 Trnkovi vyjadrili podporu KDH, SMK, Smer, ANO, KSS a nezávislí poslanci okolo Ivana Šimka. Teda aj vtedajšia opozícia.

navrhovateľom
v čase voľby
84 hlasmi
druhý pokus.
boli problémy
denník SME


Faktom ale ostáva, že najdlhšie vládnucou stranou na Slovensku za posledných 30 rokov je Smer.

V histórii samostatnej Slovenskej republiky vládla strana Smer-SD viac ako 13 rokov, čo je v porovnaní s inými stranami najdlhšie. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Za „vládnucu stranu” sa v tomto kontexte považuje politická strana, ktorá bola najsilnejšou stranou vládnej koalície a jej člen zastával post predsedu vlády, najvýznamnejšiu funkciu exekutívnej zložky štátnej moci.

Od vzniku samostatného Slovenska v roku 1993 bola strana Smer-SD takouto vládnucou stranou v rokoch 2006 – 2010, 2012 – 2016, 2016 – 2020 a v súčasnosti od októbra 2023.

Počas uvedených období post premiéra zastával predseda strany Robert Fico. Výnimkou bolo obdobie po vražde novinára Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej. V marci 2018 Fico podal demisiu celej svojej vlády a zostavením novej bol poverený Peter Pellegrini, takisto zo strany Smer-SD. Pellegrini vládu doviedol až k parlamentným voľbám v roku 2020.

Dohromady tak strana Smer-SD strávila od roku 1993 vo vládnej pozícii viac ako 13 rokov, čo je spomedzi ostatných strán najdlhšie; HZDS cca 5 rokov, SDK/SDKÚ/SDKÚ-DS cca 10 rokov, OĽaNO cca 3 roky.

vládnucou demisiu vládnej


...3.-4. marca 1998, bol som v parlamente (...). Od toho okamihu sme tvrdili (kto?, pozn.), že bude veľmi ťažké nájsť ústavnú cestu, ako zrušiť tie amnestie (Mečiarove amnestie, pozn.)

Vtedy zastupujúci prezident Vladimír Mečiar síce rozhodnutie o amnestii vyhlásil 3. marca 1998, schôdza parlamentu sa však konala 5. februára a ďalšia až 5. marca . Ústavnoprávny výbor , ktorého bol Robert Fico členom, sa tieto dni tiež nekonal. Na druhej strane je pravda, že Fico dlhodobo hovorí o ťažkej ústavnej ceste ako zrušiť amnestie, no k najväčšej hanbe ich v dostupných zdrojoch z tohto obdobia neprirovnával. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

rozhodnutie
5. februára
5. marca
výbor
SME
Ešte
obrat
riešení
SME


Ale tesne pred voľbami politická strana Smer a vláda tedajšia presadila zníženie príspevku na financovanie politických strán kvôli krytiu povodňových škôd. A to bolo vtedy kriku. Terajšie koaličné strany s tým nesúhlasili.

Na zníženie príspevku upozorňoval Daniel Lipšic. Správa TASR uvádza: " Zníženie príspevku môže byť podľa Lipšica veľkou motiváciou pre politické subjekty, aby si chýbajúce peniaze nahradili z iných, často nelegálnych zdrojov. "Treba s tým narábať veľmi opatrne. Je to oveľa väčšie riziko a štát na tom prerobí oveľa viac peňazí," poznamenal po dnešnom skončení rokovania vlády, pričom poukázal na rôzne zmanipulované tendre či súťaže. Podobný názor prezentoval aj Ivan Mikloš (SDKÚ- DS)."

TASR SITA SITA


...my síce štatisticky hovoríme, že je niekde mzda okolo 800 eur priemerná, ale dobre vieme, že ľudia zarábajú na Slovensku najčastejší plat okolo 500-550 eur. To sú také najčastejšie platy, ktoré sa tu vyskytujú.

Priemerná mesačná mzda zamestnanca sa pohybuje od roku 2012 okolo úrovne 800 eur, konkrétne 805 eur v roku 2012 a 824 eur v roku 2013 . Podľa dostupných údajov je však najčastejšim platom 600-650 eur a nie 500-550 eur, ako uvádza Robert Fico. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Zaujímavé je, že ešte v marci 2014 Fico tvrdil , že "najbežnejší plat na Slovensku je 550 až 600 eur.“ Jeho výrok sme už vtedy označili za nepravdivý. Dnes, teda tri mesiace neskôr, znížil tento údaj ešte o ďalších 50 eur. Štatistický úrad vydáva pravidelne dokument Štruktúra miezd na Slovensku. Prístupná je aktuálna štruktúra miezd na Slovensku za rok 2013 (. pdf .) z júna 2014 (s. 98). Viac ľudí zarába plat v rozmedzí 600-650 eur (6,35%) , 650 - 700 eur (6,49%) a dokonca aj 700 - 750 eur (5,89%). Plat v rozmedzí od 500 do 550 eur zarába 5,88% pracujúcich.

v roku 2012
v roku 2013
Fico tvrdil
pdf
2012
údajov


Alebo zobrali sme dôchodcom vianočné dôchodky? Nezobrali sme, len sa zmenil trošku systém.

B. Bugár má pravdu. Vianočné príspevky sa dôchodcom vyplácali aj v minulom roku, ale na základe iného systému. Dokument (RTF) Sociálnej poisťovne vysvetľuje, že suma a teda aj výpočet vianočného príspevku sa oproti minulým rokom mení a stáva sa tak adresnejším. Nárok na výplatu príspevku má ten dôchodca, ktorý má nárok na výplatu svojho dôchodku za mesiac december, má bydlisko na území SR a suma jeho dôchodku v decembri nepresahuje 60% priemernej mesačnej mzdy SR, tj. 461,40 eur . Rovnaké pravidlá platili aj pred zmenou. Novinkou je výpočet výšky príspevku. Oproti roku 2010, kedy sa k dôchodkom zaradeným do ôsmich pásiem poskytoval vianočný príspevok v ôsmich sumách, sa vianočný príspevok v roku 2011 poskytne v závislosti od konkrétnej sumy dôchodku. Zákonom č. 242/2011 Z. z., ktorý novelizoval zákon o vianočnom príspevku, sa odstránili „pásmové rozpätia“ v snahe predísť situáciám, v ktorých dôchodok z dôvodu malého prekročenia pásmového rozpätia prechádzal do iného pásma, v ktorom sa vianočný príspevok poskytol v nižšej sume. To, aké sumy vianočného príspevku sa k dôchodkom vyplácali v roku 2010, uvádza nasledujúca tabuľka:

Suma dôchodku

Suma vianočného príspevku v roku 2010

do 186,20 EUR

66,39 EUR

186,30 EUR – 223,40 EUR

62,69 EUR

223,50 EUR – 260,60 EUR

58,95 EUR

260,70 EUR – 297,80 EUR

55,23 EUR

297,90 EUR – 335,10 EUR

51,50 EUR

335,20 EUR – 372,30 EUR

47,78 EUR

372,40 EUR – 409,50 EUR

44,06 EUR

409,60 EUR – 446,70 EUR

40,34 EUR

Dokument


Dokonca pamätám si, ako Dzurindovi ešte dodnes vytýka pán premiér, hej, že nehlasoval za Európsku úniu (pri prijímaní Lisabonskej zmluvy, pozn.)...

Je pravdou, že Mikuláš Dzurinda, rovnako ako ostatní poslanci SDKÚ nebol za prijatie Lisabonskej zmluvy a počas hlasovania opustil sálu a hlasovania sa tak zdržal. Tento postoj bol vysvetľovaný zachovaním demokratických princípov na Slovensku. Nepodarilo sa nám nájsť zmienky z posledných rokov, kde by premiér Fico kritizoval Dzurindu za toto konanie. Nakoľko však nemožno vylúčiť, že by Fico takéto vyjadrenia mal mimo mediálneho priestoru výrok ako celok hodnotíme ako neoveriteľný. Za uznanie Lisabonskej zmluvy hlasovali poslanci Smeru, SNS, HZDS a SMK. Neprítomní boli poslanci SDKÚ a KDH. Proti hlasovali piati poslanci bez poslaneckých klubov. Hospodárske noviny uvádzajú, že Mikuláš Dzurinda bol proti prijatiu Lisabonskej zmluvy a tým prišiel aj o post Vysokého predstaviteľa pre zahraničné vzťahy a bezpečnostnú politiku.

hlasovali
Hospodárske noviny
komentoval
Opozícia
SITA
kritizoval


Národná sústava povolaní, kde sme zadefinovali čo by malo jednotlivé remeslo obsahovať a je tu národná sústava kvalifikácií, ktorá by mala zabezpečiť, aby ten stupeň toho vzdelania jednoducho dosiahol.

Na webovej stránke Národnej sústavy povolania (ďalej "NSP") je pri každom povolaní resp. remesle zadefinované, aké zručnosti alebo kvalifikácia je potrebná k výkonu danej práce. Národná sústava kvalifikácií (ďalej " NSK ") je verejný register, ktorý obsahuje opisy kvalifikácií, ktoré sú uznávané na Slovensku. Jej zámerom je vytvoriť jednotný a transparentný systém uznávania kvalifikácií. Je za to, že všetky kompetencie, ktoré potrebujeme na získanie kvalifikácie pre danú prácu, môžeme získať rôznymi spôsobmi vzdelávania sa. Richterov výrok hodnotíme ako pravdivý.

stránke
NSK
zákonom
Register zamestnaní
pdf
Národný projekt
NSK
pdf


Naša stredná škola, ktorá mohla byť zazmluvnená s Jaguárom sme pustili našu zriaďovateľskú pôsobnosť nemeckej súkromnej firme.

Polytechnická stredná škola v Nitre má od septembra 2017 nového zriaďovateľa. Kompetencie prešli z Nitrianskeho samosprávneho kraja na spoločnosť Deutsch-Slowakische Akademien (DSA). Študenti tamojšej školy sa budú v rámci praktickej časti v tréningovom centre učiť ovládať také prístroje a zariadenia, s akými sa stretnú po skončení štúdia v konkrétnej práci v automobilke. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Pôvodný plán DSA bol vybudovať vlastnú školu, no napokon sa rozhodli pre dlhodobý prenájom, ktorý odsúhlasili nitrianski poslanci. Budova školy aj so zariadením a ďalším majetkom zostane aj po zmene zriaďovateľa vo vlastníctve kraja, DSA by mala do areálu školy investovať 15 miliónov eur. Štúdium na škole zostane aj naďalej bezplatné. Nosným študijným odborom bude mechatronik, a dôraz sa bude klásť aj na jazykové zdatnosti.

Kompetencie Pôvodný spravuje


Z tohto systému (Euroval pozn.) sa pomáha napríklad dnes v Írsku, ktoré požiadalo o pomoc...

Írsko v priebehu novembra požiadalo o finančnú pomoc z Eurovalu, schválená bola v decembri . Výška pomoci je určená na 22,5 miliardy eur. O podmienkach vlády sa Iveta Radičová vyjadrila hneď po podaní Írskej žiadosti, avšak samotné podmienky sme nikde nenašli zverejnené.

požiadalo o finančnú pomoc
decembri
vyjadrila hneď


40% obchodných spoločností na Slovensku neplatí v podstate žiadnu daň.

Demagog.sk sa už minulý týždeň (v relácii V politike z 13. októbra 2013) snažil overiť výrok Petra Kažimíra o tom, že každý rok je vyše 60 % firiem na Slovensku v permanentnej strate s nulovou daňovou povinnosťou. Podobne ako minulý týždeň, ani tento krát sa nám nepodarilo zistiť podiel firiem, ktoré neplatia žiadnu daň.

V politike


...napríklad tá organizácia, ktorá sa v súčasnosti volá Slovenská komora učiteľov, to nie je takáto profesijná komora, ktorá by bola apolitická, nezávislá a je zriadená zákonom a zo správy na minulý rok má na členskom vybraté 135 eur.

Slovenská komora učiteľov je občianskym združením zaregistrovaným Ministerstvom vnútra SR, teda nie je profesijnou komorou. Tie sú zriadené každí samostatným zákonom, v ktorom je deklarovaná ich nezávislosť, čo je možné označiť aj za apolitickosť. V súčasnej dobe neexistuje jednotná profesijná, stavovská organizácia učiteľov. V rámci účtovnej uzávierky Slovenskej komory učiteľov za rok 2017 sa uvádza, že členské príspevky boli vo výške 135 eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 09.04.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

občianskym
zaregistrovaným
samostatným
účtovnej uzávierky


Keď sa prišlo do vlády, tak ten dlh v rámci roku 2019 bol na úrovni 48 percent. 2020 sa navýšil, lebo boli schválené 13 dôchodky, takže je to niekde na úrovni 50 percent. Keď sa končila Matovičova vláda, tak to bolo 57 percent, čo je ten nárast niekde o 7 percent.

Igor Matovič preberal vládu s hrubým dlhom na úrovni približne 48,4 - 52 % HDP. Vládu v apríli 2021 odovzdal s hrubým dlhom približne na úrovni 59 % HDP. Ďalej pôsobil vo vláde Eduarda Hegera na poste ministra financií až do decembra 2022, kedy úroveň dlhu dosahovala 57,7 % HDP. Výrok hodnotíme ako ešte pravdivý.

Hrubý dlh verejnej správy v roku 2019 podľa údajov Rady pre rozpočtovú zodpovednosť dosahoval úroveň 48 % HDP.

Pred parlamentnými voľbami, ktoré sa konali 29. februára 2020 vtedajšia vládna koalícia schválila zákon o 13. dôchodku, na základe ktorého mali penzisti dostať dôchodok vo výške priemerných dôchodkov. Vplyv schválených 13. dôchodkov na deficit štátneho rozpočtu bol 442 miliónov eur ( .pdf , s. 15), teda asi 0,4 % HDP ( .pdf , s. 19).

Igor Matovič nastúpil do funkcie premiéra 21. marca 2020. Hrubý dlh na začiatku vlády Igora Matoviča bol podľa RRZ približne na úrovni 52 % HDP.

Vládu Igora Matoviča prezidentka Zuzana Čaputová odvolala 1. apríla 2021. V tom čase podľa RRZ dosahoval hrubý dlh verejnej správy hodnotu približne 59 % HDP. Igor Matovič náslende pôsobil ako minister financií vo vláde Eduarda Hegera až do decembra 2022.

Na konci roku 2022, kedy vyslovili poslanci nedôveru vláde Eduarda Hegera, dosahoval hrubý dlh podľa RRZ úroveň 57,7 % HDP. Po takmer piatich mesiacoch menšinovej vlády v demisii, 15. mája 2023 prezidentka vymenovala úradnícku vládu, na čele ktorej stál bývalý viceguvernér NBS Ľudovít Ódor. V tom čase dosahoval podľa RZZ hrubý dlh úroveň približne 57 % HDP.

Nárast dlhu bol podľa ministerstva financií spôsobený vplyvom pandémie covid-19, ktorá na nárast dlhu pôsobila „poklesom ekonomiky, jej vplyvom na výpadok daňovo-odvodových príjmov a predovšetkým prijatými výdavkovými opatreniami na boj s koronavírusom. Výrazným nepriamym vplyvom pandémie na rast hrubého dlhu bolo predzásobenie sa hotovosťou verejnej správy“ ( .pdf , str. 2).

dosahoval
schválila
.pdf
.pdf
nastúpil
približne
odvolala
dosahoval
minister financií
decembra
nedôveru
úroveň
vymenovala
úroveň
.pdf


Nemecko zavádza daň z energií, znižujú podporu v nezamestnanosti.

V snahe redukovať podporu štátu, minister financií (Nemecka) plánuje znižovať zľavy dane na elektriku a energie. Informoval o tom Frankfurter Allgemeine Zeitung. Vzhľadom k článku, minister financií poslal ostatným zainteresovaným ministrom návrh zákona doplňujúci zákon o dani za elektriku a zákona o dani za energie.

plánuje poslal zákona


Ja som to hovorila aj pred voľbami, ale na vnútrostraníckej pôde. (o korupcii v ramci SNS, pozn.)

Žiadne zmienky vnútrostraníckej kritiky z pred volieb sa nám v médiách nepodarilo objaviť. Terajšia kritika Slotovho vedenia začala v septembri 2010.

začala


...my sme v zdravotníctve okrem toho, že to potrebuje zástoj premiéra, hovorili o tom, že naozaj tá 800 miliónov eurová vata, tie peniaze, ktoré sa tam stratia ročne v tom systéme, tak ich fakt potrebujeme a myslím si, že výluka schránkových firiem pomôže v prvej fáze najmä zdravotníctvu, ale je tam samozrejme orientácia na praktický úžitok pre pacienta. Preto skrátenie čakacích lehôt.

Strana SIEŤ počas januára prichádzala s kritikou súčasného fungovania zdravotníctva a uviedla aj víziu, ako situáciu zlepšiť. Medzi návrhmi bolo aj vylúčenie schránkových firiem alebo krátenie čakacích lehôt. Politici zo SIETe už viackrát používali argument o sume 800 miliónov eur, ktorá sa rozkráda v zdravotníctve ročne (avšak neoverujeme, či to bola skutočne táto suma, ani nehodnotíme, či by vylúčenie schránkových firiem pomohlo v prvej fáze najmä zdravotníctvu). Výrok Radoslava Procházku, odkazujúci na program strany a predchádzajúce vyjadrenia, tak hodnotíme ako pravdivý. Strana SIEŤ, hlavne jej podpredseda Miroslav Beblavý (napr.v rozhovore pre cas.sk ) a predseda Radoslav Procházka (napr. pri odpovedi na čitateľskú otázku pre sme.sk ) často argumentujú s údajom, že v zdravotníctve sa strácajú ročne peniaze v hodnote približne 800 miliónov eur. Odvolávajú sa na štúdie a medzinárodné analýzy, ale ktoré sú to presne, nepodarilo sa nám zistiť. Tlačová konferencia strany SIEŤ 14. januára 2016 bola venovaná zdravotníctvu. Práve na tomto brífingu odznela kritika súčasného stavu, zároveň s návrhmi na zlepšenie. Procházka rozprával o tom, že zdravotníctvo musí byť dôležitou témou pre vládu: " Problémy zdravotníctva bude musieť riešiť veľká trojka – predseda vlády, minister financií a ministerka zdravotníctva ". O očiste zdravotníctva od finančných skupín hovoril Miroslav Beblavý: " Dnešný stav nezapríčinili len zle napísané zákony, ale aj konkrétne skupiny, ktoré už viac ako desať rokov na striedačku ovládajú slovenské zdravotníctvo. Kým budú tento rezort viesť ľudia, ktorí sú blízki či už skupine paškovcov alebo skupine Penta, dopredu sa nepohneme. Preto sme v súlade s plánom #SIETE dať priestor novej generácii verejnej služby našli ľudí, ktorí sú kvalifikovaní, kompetentní a zároveň nemajú žiadne väzby na niektorú z týchto skupín ". Tímlíderka SIETe na zdravotníctvo, Lucia Copáková sa vyjadrila ku skráteniu čakacích lehôt: " SIEŤ bude skracovať čakacie lehoty na všetky zdravotné výkony – či už v čakárni u lekára, na špeciálne vyšetrenie alebo na zákroky. Chceme výrazne znížiť aj čakanie na zákroky, ktoré znesú odklad ". Procházka svoj názor na pôsobenie schránkových firiem v zdravotníctve vyjadril aj v odpovedi na jednu čitateľskú otázku pre sme.sk : " V zdravotníctve sa ročne „stratí“ 800 miliónov eur, hovoria štúdie. Ak odtiaľto povyhadzujeme schránkové firmy, bude sa lepšie dýchať všetkým, aj zdravotníkom, aj pacientom. " Výrok Procházku hodnotíme ako pravdivý, lebo predstavitelia SIETe skutočne už v minulosti rozprávali o opatreniach, ktoré by chceli presadiť v zdravotníctve. Ako jednu z najväčších problémov zároveň vnímajú to, že obrovské sumy sa stratia každoročne v systéme. Pri tomto údaje sa odvolávajú na medzinárodné analýzy.

cas.sk

sme.sk

Tlačová konferencia

sme.sk


Igora Matovič tvrdí, že bolo dohodnuté, že on môže hlasovať na návrh Smeru, ktorý teda išiel ako ďalší v poradí a ja tvrdím, že toto dohodnuté nebolo a moje tvrdenie viem doložiť aj citátom práve Igora Matoviča, ktorý je nasledovný: "Dali sme návrh, ktorý bol prijatý, koalícia bude rešpektovať slobodnú vôľu každého poslanca a nechá na jeho svedomí ako zahlasuje pri novele zákona o štátnom občianstve, my budeme hlasovať tak, že podporíme náš pozmeňujúci návrh". To bola dohoda, to sa stalo, uviedol Matovič na dnešnom brífingu. Zároveň sľúbil, že po stiahnutí vládneho návrhu, to sa tiež stalo, nepodporí ani opozičnú novelu a vytvorí sa tak priestor na ďalšie rokovania.

I. Matovič 10. februára 2011 na tlačovej besede, ktorá sa uskutočnila ešte pred hlasovaním o novele o štátnom občianstve, informoval, že koalícia bude pri hlasovaní rešpektovať slobodnú vôľu poslanca. "My podporíme náš pozmeňujúci návrh, ktorý dáme a následne sa koalícia rozhodne či nechá zákon prejsť, alebo ho stiahne" , uviedol Matovič. Pričom informoval, že z vyjadrení koaličných poslancov je pravdepodobné, že návrh z rokovania predkladatelia stiahnu. "S tým, že povedali sme, že v prípade, ak teda sa dohodneme, tak následne my nepodporíme novelu, ktorá je vlastne v prvom čítaní z dielne strany Smer," doplnil Matovič. Celý záznam z tejto tlačovej besedy môžete nájsť tu .

Matovič uviedol " nepodporíme novelu, ktorá je v prvom čítaní z dielne strany Smer" čo je možné technicky interpretovať ako skupinové hlasovanie, ktoré spôsobí nepodporenie novely SMER-u, zároveň umožňujúce jednotlivcovi hlasovať za. (Vzhľadom na to, že koalícia mala 78 hlasov, Procházkov postoj bol známy, teoreticky by bola podmienka splnená aj v prípade, keby traja poslanci zahlasovali za návrh SMER-u a iba jeden ho nepodporil)

tu


Takisto ako Robert Fico, keď utajil, že sem doniesol 10 teroristov, tak to nehovoril v médiách, tak, z Guantanáma, no tak to je presne o tom.

Väzni, ktorí boli prevezení z americkej väznice Guantánamo na Kube na Slovensko vo viacerých vlnách, nikdy neboli odsúdení za terorizmus a nemôžeme o nich preto hovoriť ako o teroristoch.

Prví dvaja väzni prišli na Slovensko v roku 2010 , ďalší traja v 2013 a poslední traja v 2014 , spolu ich bolo 8, nie 10, ako tvrdí Naď.

Ani jeden z väzňov nebol odsúdený za terorizmus, či dokonca voči nim nebolo ani vznesené obvinenie. Vtedajší minister zahraničných vecí sa pri prijatí prvých dvoch väzňov vyjadril , že u nich nie je dôvod na začatie trestného stíhania pre čin terorizmu.

Podobne sa pri príchode posledných troch väzňov vyjadril hovorca Ministerstva vnútra: „Tak ako v prípade prvých transportov, aj teraz ide o osoby, ktoré nikdy neboli podozrivé ani obvinené z trestného činu terorizmu a nepredstavujú žiadne bezpečnostné riziko pre Slovenskú republiku."

Ministerstvo obrany sa pre Demagóg.sk 6. 3. 2023 vyjadrilo nasledovne:

„Minister rešpektuje Vaše vyhodnotenie výroku a tiež rozumie, že je spôsobené nedostatkom relevantných informácií a zdrojov. Minister Naď trvá na tom, že výrok je pravdivý, iba že by existovalo iné označenie pre osoby, ktoré umierajú za Islamský štát, ako teroristi. Pretože časť z Vami označovaných „neteroristov” po odchode zo Slovenska zomrela v zahraničí v boji za Islamský štát. Ale opakujeme, minister rešpektuje Vaše vyhodnotenie."

vyjadril

vyjadril


Podľa údajov Inštitútu finančnej politiky, ktorý vedie minister Mikloš momentálne vládny balík sa podieľal nákladmi 12 eur na výdavkoch 4-člennej rodiny.

Podľa denníka Hospodárske noviny boli výdavky štvorčlennej rodiny v decembri 2010 (1018,5 eura) a výdavky štvorčlennej rodiny januári 2011 (1036,7 eura). Nárast je 18,2 eura a z toho nárast vplyvu balíčka predstavuje 12,2 eura. Ďalej HN píšu, že " Podľa odhadu Inštitútu finančnej politiky Ministerstva financií SR z konca minulého roka mali výdavky štvorčlennej rodiny kvôli ich opatreniam stúpnuť mesačne celkovo o 12,2 eura."

Hospodárske noviny


Pred deviatimi rokmi som tam k nemu lozil, čo som x-krát oľutoval a za čo som sa aj x-krát ospravedlnil.

Richard Sulík sa s Mariánom Kočnerom stretával od augusta do decembra 2010 - teda pred deviatimi rokmi. Priznal sa k tomu v roku 2012 po tom, čo na verejnosť unikol videozáznam z ich raňajok. Sulík to opakovane označil za (nováčikovskú) „chybu” a povedal , že komunikácia s Kočnerom ho „mrzí.” Straníckym kolegom Jozefovi Kollárovi a Ľudovítovi Jurčíkovi sa ospravedlnil za to, že si ich u Kočnera nechal preveriť. Keďže Sulík stretnutia viackrát oľutoval a najmenej dvakrát sa v súvislosti s nimi ospravedlnil, výrok hodnotíme ako ešte pravdivý.

stretával Priznal unikol opakovane označil povedal ospravedlnil


...Moldavy napríklad, s ktorou sme podpísali, teda Európska únia podpísala, parafovala dohodu.

František Šebej má na mysli Asociačnú dohodu o voľnom obchode, ktorú Európska Únia ponúka ako prvý krok k neskoršej integrácii tým štátom, ktoré ešte nie sú formálne pripravené vstúpiť do spoločných štruktúr. Moldavsko a Gruzínsko túto dohodu parafovali na konci minulého roku. Nejde priamo o definitívny podpis (ten sa má uskutočniť až budúci rok). Parafovanie je vnímané ako záväzok podpísať zmluvu v budúcnosti. Výrok hodnotíme ako pravdivý. ČTK, 29. novembra 2013: Představitelé Gruzie a Moldavska dnes na summitu ve Vilniusu parafovali asociační dohodu s Evropskou unií. ...Původně měl být hlavním vrcholem setkání ukrajinský podpis dohody o přidružení, Kyjev ale před pár dny jednání přerušil. Asociační dohoda je základem postupné integrace do nynější osmadvacítky, přináší zemím významné výhody, nicméně nezaručuje jejich budoucí plné členství. Parafování je předstupněm podpisu dohody, ke kterému by mělo v případě Gruzie a Moldavska dojít příští rok. SITA, 29. novembra 2013: "Gruzínsko a Moldavsko v piatok na summite Východného partnerstva súhlasili s podpisom asociačnej dohody s Európskou úniou. Urobili tak napriek tomu, že Ukrajina sa k nim nepridala. Janukovyč ešte v utorok vyhlásil, že jeho krajina opätovne zváži uzavretie politickej a obchodnej dohody s EÚ v období, keď na to bude mať vhodnejšie podmienky."

Moldavsko
ČTK, 29. novembra 2013:
SITA, 29. novembra 2013:


Nebolo to prvýkrát, čo Trnava toto spravila (mala pozemok za jedno euro, pozn.). Takisto sme hlasovali pod tenisové centrum, takisto pri výstavbe futbalového štadióna, takisto pri výstavbe squashového štadióna. Voľakedy to bolo trošku v inom režime, že sme výpožičku na 30 rokov.

Ján Žitňanský hlasoval v prípade futbalového štadiónu City aréna, TC Empire tenisového centra a Squashového strediska za tieto projekty. V prípade futbalového štadiónu išlo predaj pozemkov za 1 euro. V prípade tenisového centra a squashovej haly išlo o dlhodobú výpožičku. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Futbalový štadión Antona Malatinského Výstavba nového futbalového štadiónu Antona Malatinského v súčasnej dobe prebieha na mieste starého štadióna. Podľa záverečného účtu z roku 2013 (pdf s. 25) boli niektoré budovy a pozemky City Areny predané za 1 euro. Pravda a 24hod.sk v roku 2008 informovali, že tieto pozemky budú zapožičané investorovi za symbolickú korunu na obdobie 60 rokov. Ján Žitňanský hlasoval za uzatvorenie nájomnej a kúpnej zmluvy ( xls , 11. zasadnutie (rok 2012), bod programu 1.1). Pred zahájením rekonštrukcie využíval FC Spartak Trnava futbalový štadión za cenu vo výške 10 % nákladov spojených s údržbou a vedením štadióna ( zip , 16. zasadanie ( 2013 ), 6. časť, dokument 9.1 s 24). TC Empire Trnava V roku 2013 (pdf. s 25) pri príležitosti rozširovania areálu tenisového centra na Hajdóczyho ulici došlo k výmene pozemkov medzi mestom Trnava a spoločnosťou Tennis Invest, ako aj k odkúpeniu pozemkov mesta za sumu 27 360 EUR. Ján Žitňanský hlasoval za túto výmenu ( xls ,14. zasadnutie ( 2013 ), bod programu 5.17). V dokumente (č. 5.17) zo zastupiteľstva sa píše, že pozemky boli zapožičané (s vecným bremenom) Empire do roku 2037. Squashové ihriská a športové centrum Pohoda Squashové ihriská sa v komplexe športového centra Pohoda má v dlhodobej výpožičke BDN spol. s.r.o., ktorá hradí všetky náklady spojené s prevádzkou. V roku 2012 sa športové centrum rozširovalo o bedmintonové ihriská, mesto vtedy poskytlo výpožičku ďalších pozemkov. Ján Žitňanský hlasoval za ( xls , 11. zasadnutie, bod programu 6.8). V dokumente (č. 6.8) zo zastupiteľstva sa uvádza pôvodná výpožička pozemkov do squashovým ihriskom do roku 2033. Dátum zverejnenia analýzy: 06.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Pravda

hlasoval

xls

zip

xls

xls

dokumente


Je iba zopár krajín v EÚ, ktoré budú mať tento rok pozitívny hospodársky rast a ja môžem s potešením konštatovať, že medzi týmito krajinami bude aj Slovensko.

Výrok R. Fica hodnotíme ako nepravdivý, pretože v skutočnosti až 16 krajín okrem Slovenska má na rok 2013 odhadovaný pozitívny hospodársky rast. Posledné údaje z prvého kvartálu 2013 hovoria, že až 11 krajín okrem Slovenska má pozitívny hospodársky rast. Takéto množstvo krajín nemožno považovať za zopár krajín. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Robert Fico už dvakrát podobne fakticky nesprávne hovoril, že len zopár krajín bude mať v roku 2013 pozitívny hospodársky rast ( Na telo , 7. apríla 2013; Na telo , 9. júna 2013). Na základe údajov Eurostatu o očakávanom raste HDP pre rok 2013 sme zistili, že okrem Slovenska pozitívny hospodársky rast sa predpovedá v ďalších 16 členských štátov EÚ napr. v Litve, Lotyšsku, Estónsku, Poľsku alebo Švédsku. Podľa poslednej prognózy (1. kvartál 2013) Eurostatu z 5. júna 2013 je až 11 krajín okrem Slovenska s pozitívnym hospodárskym rastom. Dátum zverejnenia analýzy: 01.07.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Na telo
Na telo
Eurostatu
prognózy


Zlatica PUŠKÁROVÁ: Pani Beňová, okamžite, ako ste ohlásili kandidatúru, sa objavili kritické hlasy kvôli kauze Danube Aréna. Figuruje tam teda aj vaša spoločnosť... Monika FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ: Župa si ... zriadila svoju vlastnú akciovú spoločnosť. ...ja som bola podpredsedníčka bratislavského samosprávneho kraja, ktorú zvolilo zastupiteľstvo a ako podpredsedníčka spolu s ďalším podpredsedom, ktorý tam reprezentoval iný poslanecký klub som bola v tejto akciovej spoločnosti, ktorá bola majetkom župy. To nebola moja súkromná spoločnosť. A mne je strašne ľúto, že sa to tak prezentuje.

Danube arena a.s, momentálne v likvidácii bola dcérskou spoločnosťou 1.župná a.s, ktorej 100% akcionárom je Bratislavský samosprávny kraj. Monika Beňová bola ako podpredsedníčka tohto kraja členkou predstavenstva v oboch spomenutých spoločnostiach. Podľa výpisu z obchodného registra SR nedisponovala žiadnym vlastníckym podielom v spomenutých spoločnostiach. Okrem župy bola jediným ďalším akcionárom v Danube arena a.s britská poradenská spoločnosť Parnhams Ltd, ktorá disponovala jednou kontrolnou akciou. Výrok je pravdivý, Monika Flašíková nikdy nevlastnila spoločnosť Danube arena a.s. Podľa dokumentu vydaného Bratislavským samosprávnym krajom sa ale jej meno objavuje na viacerých nejasných zmluvách, vrátane zmluvy so spoločnosťou Parnhams Ltd.

výpisu dokumentu


Sú dve alternatívy (ohľadom znižovania platov ústavných činiteľov,pozn.). Jednu už poznáte, to je, dá sa povedať, na ten deficit napojený systém a druhá alternatíva bola pripravená na pôde Národnej rady, predseda Národnej rady rokoval s predsedami poslaneckých klubov hlavne koalície, je určitý návrh, uvidíme, ktorý má väčšiu šancu prejsť. Ešte konečné rozhodnutie nepadlo.

Sám Béla Bugár sa vyjadril, že druhá alternatíva je ešte len v štádiu návrhu, konkrétne informácie o týchto rokovaniach a ich výstupoch sme nenašli.


Tento výskumný ústav (Výskumný ústav pôdoznalectva a ochrany pôdy, pozn.) jeho povinnosťou pri správe tohto registra je aktualizovať register na základe nových ortofotosnímok. Tieto ortofotosnímky a snímanie celej našej republiky sa robí v trojročných cykloch a keďže sa snímkovalo v roku 2012, aj v roku 2016 a našli sa tam plochy, ktoré tam nemali čo robiť, za ktoré je priamo zodpovedný práve tento výskumný ústav,

Výskumný ústav pôdoznalectva a ochrany pôdy (VÚPOP) je zodpovedný za správu digitálneho registra poľnohospodárskych produkčných plôch LPIS, na základe ktorého sa poskytujú agrodotácie. LPIS sa aktualizuje v rámci cyklickej aktualizácie každé tri roky na základe aktuálnych ortofotomáp ( .pdf , s. 9). Podľa Výročnej správy VÚPOP z roku 2013, sa v roku 2013 uskutočnila " cyklická aktualizácia na digitálnych ortofotomapách nalietaných v roku 2011 " ( .pdf , s. 32). Ako uvádza Výročná správa Národného poľnohospodárskeho a potravinárskeho centra za rok 2016, prebehla v roku 2016 cyklická aktualizácia na digitálnych ortofotomapách nasnímaných v roku 2015 ( .pdf , s. 21). To, že " VÚPOP zlyhal pri aktualizácií plôch nad ortofotomapami a verifikoval v systéme LPIS aj plochy, ktoré tam nemali byť ", sa zistilo až v marci 2018 po prevalení kauzy s agrodotáciami. Napriek nepresnostiam výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa článku Denníka N poberala firma Agro Porúbka bývalej okresnej šéfky strany SMER-SD dotácie určené na ornú pôdu a trávnaté plochy aj na pozemky, ktoré pod tieto kategórie nespadajú - napríklad asfaltové parkovisko alebo ovocný sad. Po tomto zistení nariadila Matečná kontrolu spomínaných pozemkov, pri ktorej sa zistilo, že VÚPOP pozemky chybne identifikovala ako ornú pôdu. Následne boli odvolaní riadiaci zamestnanci VÚPOP zodpovední za správu systému LPIS. Odvolaní zamestnanci sa proti obvineniam bránia.Odvolaný riaditeľ VÚPOP Miroslav Kromka tvrdí, že za výber kontrolných zón je zodpovedná Poľnohospodárska platobná agentúra (PPA). Pre denník Pravda Kromka ďalej uvádza, že " medializované parkovisko v Lekárovciach sa podľa neho v kontrolovanej lokalite spolu s ďalšími plochami spoločnosti Agro Porúbka nachádzalo. No na kontrolu cez diaľkový prieskum zeme vybraté nebolo ". Viacerí pracovníci VÚPOP takisto upozornili PPA ešte vo februári 2018 na pravdepodobné zneužívanie dotácií na čo PPA zareagovalo negatívne. Ďalším problémom je, ako uvádza Pravda , že pracovníci VÚPOP pri trojročných kontrolných cykloch nemusia zachytiť zmeny na monitorovanom území.

.pdf
.pdf
.pdf
VÚPOP
kauzy
Denníka N
odvolaní
Kromka
Pravda


Ak niečo znížiť, tak priame dane, lebo tie sú v porovnaní s inými krajinami EÚ veľmi vysoké.

Michal Šimečka hovorí o celkovom daňovo-odvodovom zaťažení práce. V tejto kategórii sa Slovensko nachádza nad priemerom EÚ, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

V analýze OECD tzv. daňových klinov, ako sa používa na porovnávanie daňovo-odvodového zaťaženia miezd, sa v roku 2022 Slovensko nachádza na 10. mieste. Celkové daňovo-odvodové zaťaženie dosahuje až 41,6 % HDP.

V porovnaní Eurostatu daňových klinov u zamestnancov s nízkymi príjmami sa Slovensko nachádza na 8. priečke spomedzi krajín EÚ.

Analytik INESS Radovan Ďurana pre Demagog.sk uviedol, že podiel odvodov na celkovom daňovom zaťažení Slovenska za rok 2021 je na úrovni 43 %, čo je druhé najvyššie v EÚ. “Financovanie verejných výdavkov je tak na Slovensku nadpriemerne závislé na priamych daniach.”

analýze OECD
porovnaní


Bude (vláda, pozn.) pokračovať v budovaní diaľničného prepojenia s Poľskom.

Stavba diaľničného prepojenia D3, ktoré by v budúcnosti malo spojiť Žilinu s Poľskom pokračuje aj počas tohto volebného obdobia. Do tejto chvíle boli odovzdané do prevádzky štyri úseky, posledný ešte v roku 2008. Vo výstavbe sú v súčasnosti štyri úseky a v procese prípravy zostávajú tri. Sľub vlády, tak môžeme považovať za čiastočne splnení, nakoľko na určitých úsekoch sa pokračuje vo výstavbe diaľnice ešte z doby predošlej vlády, niekde sa začať stavalo a na určitých úsekoch je výstavba zatiaľ iba naplánovaná. Vláda SR je aktuálne siedmou vládou v poradí, ktorej cieľom je pokračovať v budovaní diaľničného spojenia s Poľskom. Kysucká diaľnica alebo Diaľnica D3 , ktorá by mala po dokončení spojiť Žilinu s hraničným priechodom Skalité smerom do Poľska je totiž vo výstavbe už od roku 1996, teda presne 21 rokov. Diaľnica, ktorej celková dĺžka by mala predstavovať 60,8 kilometra, by sa mala po dokončení stať súčasťou európskej cesty 75, ktorá v budúcnosti spojí sever Nórska s gréckym juhom. Od roku 1996, keď sa začali stavebné práce sú dnes v prevádzke štyri úseky s celkovou dĺžkou 13,7 kilometra. Z toho 8,5 kilometra na úseku Hričovské Podhradie – Žilina a takmer šesť kilometrov na úseku obchvat mesta Čadca. Počas pôsobenia súčasnej vlády sa od nového roka začalo so stavbou na úseku Čadca, Bukov - Svrčinovec. Tento úsek by mal o štyri roky vyriešiť, a zároveň odľahčiť komplikovanú dopravnú situáciu v meste Čadca a blízkom okolí. Od roku 2013 sa počas pôsobenia minulej vlády začalo pracovať na úseku Svrčinovec – Skalité, ten mal byť podľa Národnej diaľničnej spoločnosti odovzdaný do používania už v roku 2016, úsek je však ešte vo výstavbe, nakoľko Národná diaľničná spoločnosť (NDS) registruje nárok zhotoviteľa na predĺženie výstavby. Podobný scenár je i na úseku Žilina Strážov – Brodno, kde je naplánované ukončenie výstavby na tento rok. Vo výstavbe je dnes dovedna z celkovej dĺžky diaľnice 26,2 kilometra. Na druhej strane termín začatia úseku Žilina, Brodno - Kysucké Nové Mesto závisí od verejného obstarávania a zabezpečenia zdrojov financovania, hoci plánovaná výstavba sa mala začať už počas minulého roka je dnes celá situácia v procese stavebného konania. Dnes je iba známe, že celý úsek prešiel vizuálnymi zmenami, t.j. diaľnica sa na danom úseku mení z tunelového variantu na povrchový, ktoré by mali výstavbu posunúť minimálne o dva roky. Podobná situácia je i na úseku Kysucké Nové Mesto - Oščadnica . Na celkovom úseku diaľnice D3, tak ostáva v pláne dobudovať 20,6 kilometra. Národná diaľničná spoločnosť (NDS) odhaduje v súčasnosti dokončenie celej diaľnice najskôr na rok 2023. Dátum zverejnenia analýzy: 12.02.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

D3 Bukov Svrčinovec Strážov Brodno Oščadnica


To čo prijala Slovenská republika v dnešnej podobe sme sa snažili zaťažiť maximálne kapitálový majetok a menej prácu.

Od 1.1. 2011 sa zavádzajú odvody z príjmov z dividend do zdravotnej poisťovni, čo sa dá chápať ako zdanenie kapitálového majetku Tiež sa zavádza započítavania ďalších príjmov (odstupné, odchodné atď.) do celkového vymeriavacieho základu odvodu do zdravotnej poisťovne, čo sa naopak dá chápať ako zdanenie práce. Pri zohľadnení ďalších nástrojov (zavedenie dane z prenájmu, zvýšenie vymeriavacieho základu pre samoplatiteľov, odvody zo závislej činnosti) je veľmi ťažké posúdiť nakoľko je skutočne maximálne zaťažovaný kapitálový majetok a práca menej.

odvody z príjmov z dividend
započítavania ďalších príjmov


KDH navrhlo paragraf do zákona o prokuratúre, ktorý neumožňuje obnovu alebo teda dva mandáty po sebe generálnemu prokurátorovi.

Novelu zákona predložila ako vládny návrh zákona I. Radičová, no je pravdou, že návrh neumožnenia generálnemu prokurátorovi obnovu, resp. dva mandáty, malo iniciovať na koaličnej rade KDH. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. V návrhu novely zákona o prokuratúre, ktorý prešiel tretím čítaním (2. júna 2011), no bol vrátený prezidentom SR na opätovné prerokovanie. "5. V § 7 ods. 2 posledná veta znie: „Tá istá osoba nemôže byť opakovane vymenovaná za generálneho prokurátora"." Návrh bol označený ako vládny návrh z dielne ministerstva spravodlivosti. Prekladateľom tohto návrhu zákona bola predsedníčka vlády I. Radičová (viď. obal návrhu). Toto opatrenie však dlhodobo avizovali práve poslanci KDH . Už v decembri 2010 to navrhol na koaličnej rade samotný J. Figeľ. Pravda, 20. decembra 2010: "Nový generálny prokurátor by už nemal mať možnosť kandidovať aj na ďalšie funkčné obdobie. Prihovárajú sa za to viacerí politici koalície, ale predovšetkým KDH . Argumentom za obmedzený mandát je slobodnejší výkon funkcie. „Do budúcnosti by tým eliminovali akékoľvek pokušenia, že by niekto mohol byť ďalej vo funkcii, keby mal kamarátov či podporu a aby to nedajbože zohľadňoval pri rozhodovaní o kauzách,“ hovorí predseda KDH Ján Figeľ, ktorý už nápad predniesol aj na Koaličnej rade ." V rovnakom duchu sa o 9 dní neskôr vyjadril predseda KDH aj pre TASR 29. decembra 2012: " Ak by bolo zo zákona možné zvoliť generálneho prokurátora len na jedno sedemročné funkčné obdobie , odpadli by podľa neho problémy podobné tým z jesene 2010, keď koalícii pravidelne chýbalo v tajnej voľbe niekoľko hlasov. "Tieto pokušenia by sa eliminovali. Jednoducho by bol jeden mandát a dosť ," povedal Figeľ. Každý generálny prokurátor by si na konci volebného obdobia "dokončil svoju robotu" a uvoľnil priestor iným kandidátom. " Sedem rokov prekrýva predsa v tomto prípade už tretiu vládu ," pripomenul Figeľ, podľa ktorého je v prípade takejto významnej funkcie štrnásť rokov už príliš veľa." Dátum zverejnenia analýzy: 18.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

návrhu novely zákona
TASR


Ak Ústavný súd rozhodne v rozpore s rozhodnutím Európskeho súdu pre ľudské práva, jeho rozhodnutie nie je právne platné. Treba ho najprv dať do súladu s týmto a rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva, ktoré tu mám hovorí o nezlučiteľnosti takéhoto postupu a nezrušiteľnosti.

Na tento argument bývalého predsedu vlády Mečiara reaguje samotný Ústavný súd SR tým, že poukazuje na skutočnosť, že zrušenie amnestií v súčasnom právnom stave nie je v rozpore s predchádzajúcimi rozhodnutiami ESĽP o amnestii. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Európsky súd pre ľudské práva (ďalej len „ESĽP“) je medzinárodný súd so sídlom v Štrasburgu. Pozostáva zo sudcov, ktorých počet sa rovná počtu členských štátov Rady Európy, ktoré ratifikovali Dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (ďalej len „dohovor“). Úlohou ESĽP je zabezpečiť, aby štáty rešpektovali práva a záruky upravené v dohovore. Robí tak preskúmavaním sťažností jednotlivcov, prípadne štátov, pre porušenie práv zaručených dohovorom. Ak ESĽP usúdi, že štát porušil jedno alebo viac týchto práv a záruk, vynesie rozsudok vyslovujúci porušenie. Rozsudky sú pre dotknuté štáty záväzné. Následne ESĽP odovzdá spis Výboru ministrov Rady Európy, ktorý rokuje s dotknutým štátom a ministerstvom zodpovedným za výkon rozsudku, o tom, ako bude rozsudok vykonaný a ako možno predchádzať podobnému porušeniu dohovoru v budúcnosti.Sťažnosť na ESĽP môže podať jednotlivec, mimovládna organizácia alebo skupina osôb V prípade medzištátnych sporov aj členský štát dohovoru. ESĽP je teda súdnym orgánom s regionálnou pôsobnosťou a rozhoduje predovšetkým o individuálnych sťažnostiach týkajúcich sa na porušenie práv zaručených Dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd ) alebo jeho protokolmi. Európsky súd pre ľudské práva judikoval (24. septembra 2008), že Slovensko porušilo Lexove právo na slobodu pohybu, keď ho držalo od 15. apríla do 19. júla 1999 pre kauzu únosu Michala Kováča mladšieho vo väzbe. Súd sa nezaoberal Lexovou vinou alebo nevinou a hlavný odkaz jeho rozsudku bol, že už raz udelené amnestie nie je možné podľa nášho právneho poriadku zrušiť. "Európsky súd odkázal na článok 2 odsek 2 ústavy, podľa ktorého môžu štátne orgány konať iba na základe ústavy a v jej medziach. Európsky súd tiež uviedol, že v ústave nie sú ustanovenia povoľujúce zrušenie amnestie." Povedala vtedy denníku SME Marica Pirošíková, ktorá Slovensko pred Európskym súdom zastupovala. Odvtedy sa však Ústava SR novelizovala ústavným zákonom 71/2017 z 30. marca 2017, ktorým NRSR dostala kompetenciu rozhodnutia prezidenta o amnestii rušiť a ÚS SR získal právomoc posúdiť súlad takéhoto zrušenia s Ústavou SR. Za najdôležitejšiu informáciu v kontexte Mečiarovho výroku považujeme rozhodnutie pléna Ústavného súdu SR zo dňa 31. mája 2017 vo veci tzv. "Mečiarových amnestií," kde súd uvádza: "Ústavný súd reflektuje doterajší postoj Európskeho súdu pre ľudské práva (ďalej len „ESĽP“) k otázke prípadného zrušenia amnestie alebo milosti, ale zároveň konštatuje, že zo žiadneho rozhodnutia ESĽP nevyplýva nemožnosť právneho prieskumu rozhodnutia o amnestii alebo milosti a zvlášť nie takého rozhodnutia o ich zrušení, ktoré bolo vydané na základe ústavou ustanovenej právomoci a zákonom ustanoveným spôsobom." " Novelizácia Ústavy Slovenskej republiky vykonaná ústavným zákonom č. 71/2017 Z. z. a na jej základe prijaté uznesenie národnej rady č. 570 z 5. apríla 2017 vytvorili novú právnu situáciu, v rámci ktorej sú už prekonané právne názory vyslovené v uzneseniach ústavného súdu sp. zn. PL. ÚS 30/99 z 28. júna 1999 a sp. zn. I. ÚS 48/97 z 20. decembra 1999, z ktorých vychádzal ESĽP pri rozhodovaní vo veci Lexa proti Slovenskej republike." Pre úplnosť dodávame, že bývalý riaditeľ Slovenskej informačnej služby Ivan Lexa sa chce po zrušení Mečiarových amnestií obrátiť na Európsky súd pre ľudské práva v Štrasburgu a namietať na ňom nezákonnosť svojho trestného stíhania. Vo všeobecnosti platí, že podať sťažnosť sa na Európsky súd pre ľudské práva dá, až po vyčerpaní všetkých vnútroštátnych prostriedkov nápravy. Podobne sa pre Denník N vyjadril aj ústavný právnik Mazák: „Deň po definitívnom zrušení Mečiarových amnestií uvažovať o sťažnosti na ESĽP je, mierne povedané, trochu predčasné. Je však čudné, ak už teraz sa tvrdí, že stíhané osoby by mohli na tomto súde uspieť". Iný názor má advokát Ivana Lexu, Hlbočan,ktorý tvrdí : „To znamená, že ak tá vec bola skončená, o čom ESĽP vo svojom rozhodnutí hovorí, môžete sa obrátiť naň okamžite.“ Dátum zverejnenia analýzy: 12.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

súd orgánom SME ústavným dňa sťažnosť vyjadril tvrdí


...aby som využila zdroje medzinárodné, ktoré azda budú rešpektované, medzinárodná odborová organizácia ILO, ktorá sa zamerala na analýzu našej mzdovej situácie, konštatuje, že zaznamenávame pokles rastu nominálnych miezd a v roku 2009 ten medziročný rast bol najnižší od pádu komunizmu v roku 1989.

Presnú správu ILO, ktorá by konštatovala najnižší medziročný rast nominálnej mzdy od roku 1989 sme nenašli. Pravda je, že podľa prepočtov zo štatistiky ILO nominálna mzda zaznamenala najnižší nárast od roku 1991. Medziročný nárast (2008,2009) bol 4, 28%. V predchádzajúcich rokoch to pre ilustráciu bolo 8,1% (2007,2008); 7,4% (2006,2007); 8,6% (2005,2006). Nikdy predtým neklesla pod 6%. Upozorňujeme však, že hovoriť o nominálnej mzde môže byť zavádzajúce, keďže tá nikdy neodráža infláciu alebo kúpnu silu.

ILO


My sme napríklad aj do rozpočtu na budúci rok zaradili vybudovanie pruhu pre autobusy na ulici Hospodárskej, o čom sa bude rozhodovať budúci týždeň.

V návrhu rozpočtu mesta Trnavy na rok 2015 ( pdf , str. 21) sa zmieňuje aj vytvorenie preferenčného jazdného pásu pre autobusy mestskej dopravy na Hospodárskej ulici. Návrh rozpočtu sa bude schvaľovať budúci týždeň 11. novembra. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

pdf schvaľovať


...14 000 eur ktoré ste vy (Richard Sulík, ponz.) vynaložili na knižnicu (v Národnej rade, pozn.)...

Richard Sulík skutočne dal postaviť knižnicu v budove Národnej rady SR, išlo o sklom oddelenú časť chodby. Podľa mediálnych informácií výstavba novej knižnice stála viac ako 20 000 eur. Oficiálna Parlamentná knižnica bola založená ešte v roku 1991. Výrok Andreja Danka hodnotíme ako nepravdivý.

Na oficiálnych stránkach Parlamentnej knižnice Národnej rady SR (ďalej len NR SR) sa píše: „ Parlamentná knižnica bola zriadená rozhodnutím predsedníctva Slovenskej národnej rady č. 1511/1991 v r. 1991. “ Richard Sulík počas svojho predsedovania chcel zasiahnuť do fungovania aj tejto knižnice, chcel zrušiť povinné výtlačky periodických publikácií. Novú knižnicu dal Sulík postaviť v roku 2011. Na portáli pravda .sk sa o knižnici píše takto: „ Poslanci, ktorí už jednu knižnicu v budove parlamentu majú, si ju väčšinou ani nevšimli a nad tým, koľko stála, len krútia hlavou. Približne desaťmetrová hliníková konštrukcia vyplnená sklom a po obvode lemovaná drevenými policami totiž stála 22 400 eur. “

stránkach výtlačky pravda


Pán Sulík, vtedajší predseda parlamentu, ktorého sme videli všetci na videu, ktorý chodil k Sulíkovi na raňajky a dohadoval voľbu generálneho prokurátora...

Z kontextu, v ktorom výrok odznel, vyplýva, že premiér mal zrejme na mysli Mariana Kočnera. Richard Sulík u neho raňajkoval v roku 2010. Dokazuje to video zverejnené v roku 2012 v rámci kauzy Sasanka. Sulík priznal , že medzi augustom a decembrom 2010 sa s Kočnerom stretol viackrát - neuviedol však, či pri raňajkách. V tom čase bol predsedom parlamentu. Zverejnený videozáznam zachytáva časť rozhovoru z jedného rána. Sulík na ňom Kočnerovi rozpráva aj zákulisné informácie z voľby generálneho prokurátora. Na základe informácii z videa sa však nedá povedať, že by voľbu „dohadovali”. „Dohadovanie voľby” by mohol naznačovať zverejnený prepis SMS-správ zo 4.11.2010. Sulík ich pravosť nepoprel . Na otázku Kočnera, či „ideme na to? (myslím fotenie lístkov)”, mal Sulík odpísať „hej”. To by mohlo znamenať, že sa o spôsobe voľby „dohadovali”. Iné vysvetlenie je, že Kočner o plánovanom fotení lístkom „len” vedel. Z dostupných informácií je možné s istotou povedať, že Sulík sa s Kočnerom o voľbe generálneho prokurátora rozprával. Tvrdenie, že s ním „dohadoval voľbu” tento fakt posúva a navodzuje iný dojem. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

video priznal viackrát videozáznam zverejnený nepoprel


Ja som si to skontroloval aj v Českej republike, tam je 54 % subjektov, ktoré nevykazujú daňovú povinnosť, ale pozor, ešte nehovoríme len o tých, že to doplatia tí, ktorí nevykazujú žiadne dane, ale aj tí, ktorí vykazujú, ale nevykazujú do tej výšky, čo sú daňové licencie.

Podobne ako v prípade výrokov P. Kažimíra o nulovej daňovej povinnosti firiem, ani v prípade podielu subjektov, ktoré vykazujú nulovú daňovú povinnosť v Českej republike Demagog.SK nemá dostupné údaje, na základe ktorých by mohol výrok overiť. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.


...rokuje teraz (Ján Figeľ, pozn.) o diaľnici medzi Žilinou a Dubnou Skalou, kde bude stáť kilometer 80 miliónov eur.

Cena za kilometer v úseku Žilina – Dubná Skala, ako uvádzame vyššie, je 65 miliónov eur, nie 80 miliónov. Zároveň sa jedná o projekt schválený bývalou vládou , preto nie je úplne jasné, prečo Robert Fico túto cenu kritizuje. Kritizuje tým sám seba.

bývalou vládou


Podarilo sa vytvoriť Slovenský investičný holding, bude tam 26 miliónov eur z fondu JEREMIE, Ivan Štefunko to bude riadiť.

Je pravdou, že Slovenský investičný holding bol vytvorený . Potvrdzuje to dokument vlády SR z 18. decembra 2013. Tento dokument však nehovorí o presných sumách, ktoré pôjdu do Slovenského investičného holdingu a ani o tom kto bude riaditeľom. Dokument hovorí len o implementácii programu JEREMIE v rokoch 2007-2013, ktorý bol financovaný vo výške 100 mil eur. Iné informácie sme sa nedozvedeli ani prostredníctvom obchodného registra. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. "Slovenský investičný holding vychádza z plnenia úlohy B.22 a B.35 uznesenia vlády SR č. 227 z 15. mája 2013 k materiálu „Opatrenia v hospodárskej politike na podporu hospodárskeho rastu“. Bude to účelovo založená spoločnosť, ktorá bude zriaďovať alebo investovať do jednotlivých fondov (vrátane ďalších osobitných fondov) alebo podfondov kombinujúcich prostriedky z EŠIF a súkromný kapitál. SIH bude disponovať prostriedkami zo štyroch možných zdrojov: · prostriedky vložené do základného imania; · prostriedky EŠIF prostredníctvom alokácií z príslušných operačných programov ; · prostriedky spolufinancovania zo štátneho rozpočtu[10]; · prostriedky súkromných investorov." Dátum zverejnenia analýzy: 18.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

vytvorený dokument


...TTSK Správa údržby a ciest vyplatila v tomto roku až 13 miliónov eur súkromnej spoločnosti na letnú a zimnú údržbu (...).

Správa a údržba ciest TTSK v roku 2017 zaplatila viac než 13 miliónonov € firme EKOM PLUS s.r.o. Vyplýva to z údajov uvedených na stránke Trnavského samosprávneho kraja venovanej zverejňovaniu zmlúv, objednávok a faktúr. S firmou mala takisto Správa a údržba ciest uzavretú zmluvu na poskytovanie služieb pri letnej a zimnej údržbe. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Správa a údržba ciest TTSK uzavrela 31.10. 2016 zmluvu so spoločnosťou EKOM PLUS s.r.o. s názvom "Rámcová dohoda na poskyntutie služieb pri zimnej a letnej údržbe" hodnote celkovo 11 996 505,36 €. V roku 2017 Správa a údržba ciest TTSK zaplatila spoločnosti EKOM PLUS s.r.o. faktúry v celkovej sume 13 174 900 €. To potvrdil aj Rigó vo svojej tabuľke, ktorú zverejnil na portáli Topky.sk v online diskusii . Dátum zverejnenia analýzy: 18.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

stránke
zmluvu
faktúry
online diskusii


My sme mali jasný plán konsolidovať verejné financie do roku 2012 tak, aby ten deficit bol na úrovni okolo 3%...

Aspoň podla prognózy štátneho rozpočtu do roku 2012 bol plán vlády Roberta Fica konsolidovať rozpočet na 3 % deficit .


...12 krajín v Európskej únii (...) minulý rok malo vyrovnaný alebo prebytkový rozpočet

Podľa údajov Európskej komisie malo za rok 2016 presne 12 členských štátov EÚ prebytkový alebo vyrovnaný rozpočet. Výrok Eduarda Hegera preto hodnotíme ako pravdivý.

Eurostat


Pokiaľ ide o voľby, žiaden zákon, ako potvrdili, ani ústava samozrejme nebráni voľbe kandidáta na generálneho prokurátora. Takýto právny názor majú mnohí ústavní právnici od pána Drgonca cez pána Kresaka a mnohí ďalší.

Podobný výrok sme už overovali v rámci relácie ( O5M12 . 9.jún 2013; Na telo , 9. júna 2013).

O5M12
Na telo
Pravda


My sme súčinní iba so Štátnymi hmotnými rezervami na dohode o vyskladňovaní tých testov a za rozvoz je zodpovedné ministerstvo vnútra, ale tých škôl je niekoľko tisíc, takže tam to nie je tak úplne jednoduché,

Za distribúciu samotestov pre žiakov bolo zodpovedné Ministerstvo vnútra a okresné úrady. Slovensko však nemá „niekoľko tisíc” základných a stredných škôl (ktoré mali dostať testy). Tvrdenie Vladimíra Lengvarského preto hodnotíme ako nepravdivé. Správa štátnych hmotných rezerv vyhradila na testovanie žiakov základných a stredných škôl spolu 6,5 milióna antigénových testov na domáce použitie. Podľa organizačného materiálu „ Ministerstvo vnútra SR v spolupráci s okresným úradom v sídle kraja určí miesto, na ktoré budú dopravené a uskladnené antigénové samotesty.” Ministerstvo zdravotníctva vydalo sprievodcu pre samotestovanie, inštruktážne video a zverejnilo manuál pre použitie od výrobcu. Na základe harmonogramu o organizácií distribúcie mali byť školám do 30. augusta 2021 vydané cez okresné úrady 2 milióny kusov samotestov. Mnohé školy napriek tomu nemali v daný dátum k dispozícii žiadne testy. Kvôli vysokému záujmu rodičov upravený harmonogram počítal aj s druhým kolom distribúcie testov, a to od 2. septembra. K februáru 2021 bolo na Slovensku otvorených 1165 základných a 315 stredných škôl.

vyhradila sprievodcu video zverejnilo harmonogramu nemali upravený bolo


A už sme jeden projekt urobili, ktorý je veľmi úspešný. Minister práce, 13-15 000 nových pracovných miest pre mladých ľudí.

Vláda pripravila projekty na podporu zamestnanosti mladých ľudí do 29 rokov, pričom očakáva vytvorenie 15 tisíc nových pracovných miest do konca roku 2013.

podporu eurofondov príspevky spustil


... DPH-čku vždy zvyšovala pravicová vláda. To bolo zaujímavé, vždy to bola pravica (...) my sme prišli, to bolo počas minulého vládneho obdobia a sme vytvorili okruh potravín, na ktoré sme dali zníženú sadzbu DPH na 10%.

Tento výrok odznel v relácii Sobotné dialógy , moderovanej Branislavom Dobšinským, 14. októbra 2017 (od 00:20:15) na rozhlasovej stanici Rádio Slovensko. Podobný výrok Roberta Fica už Demagog.SK overoval a odznel 11. októbra 2015 v relácii V politike . Konkrétna časť výroku " DPH-čku vždy zvyšovala pravicová vláda. To bolo zaujímavé, vždy to bola pravica " je pravdivá len z časti, pretože je faktom, že pravicové vlády Mikuláša Dzurindu a Ivety Radičovej zvyšovali DPH na základné potraviny ale toto neplatí pre DPH na tovary a služby. Je pravdou, že počas vlády Roberta Fica (2012-2016) sa novelizoval zákon týkajúci sa zníženej sadzby DPH (10 %) a pod túto sadzbu boli zavedené vybrané druhy potravín. Výrok Roberta Fica je len z časti pravdivý. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Sobotné dialógy
výrok
V politike
637/2002
255/2003
schválená
490/2010
opatrenie
znížiť
nevrátila
222/2004
tovary
tlačoviny
268/2015
druhy


Ja považujem za úplný škandál, že prvýkrát v histórii slovenská vláda neodsúhlasila mandát prezidentovi na summit. Toto sa tu ešte nestalo. Je to 21 rokov, čo sme v Aliancii a je to prvýkrát. Myslím si, že niečo také neviem ani ako bude vnímané, pretože prezident vlastne môže ísť deklarovať čokoľvek na summit do Haagu, ale nemá od toho mandát vlády.

Peter Pellegrini odcestoval na samit NATO v Haagu so zásadnou pozíciou, avšak bez písomného mandátu od vlády. Minulý rok prezident pred cestou na samit vo Washingtone disponoval stanoviskom, ktoré vláda prerokovala a vzala na vedomie. Rovnako sa postupovalo aj za predchádzajúcich vlád. Nie je však pravdou, že ide o prvý prípad od vstupu Slovenska do NATO, keď prezident necestoval na samit s mandátom od vlády. Tradíciu schválenia pozície pred summitom NATO zaviedol až v roku 2014 prezident Andrej Kiska. Písomný mandát od vlády sa nám nepodarilo dohľadať ani pred samitmi v rokoch 2017 a 2019. Výrok Juraja Krúpu preto hodnotíme ako nepravdivý.

Peter Pellegrini po samite Bukureštskej deviatky vo Vilniuse deklaroval , že Slovensko podporí navýšenie obranných výdavkov až na hranicu 5 % HDP. Z toho 3,5 % HDP by mali smerovať priamo na výdavky spojené s obranou. Zvyšných 1,5 % by mohli byť takzvané výdavky duálneho využitia, teda výdavky civilnej infraštruktúry, ktoré by potenciálne mohla využívať aj armáda. S týmto stanoviskom išiel Pellegrini aj na samit NATO, ktorý sa konal v holandskom Haagu.

Kancelária prezidenta uviedla , že prezident bude svoju pozíciu koordinovať s premiérom, ministrom obrany a ministrom zahraničných vecí.

K návrhu zaujali koaličné strany rozličný postoj. Predseda strany Matúš Šutaj Eštok sa, rovnako ako Pellegrini, vyjadril, že je ochotný rokovať o navýšení výdavkov v časovom horizonte 10 rokov. Robert Fico na prísľub o 5 % reagoval slovami: „Je to pološialenstvo, čo sa deje.“ Zároveň uznal, že je nutné postupne dvíhať výdavky na obranu, no apeloval na ich pomalé navyšovanie. Predseda SNS Andrej Danko naopak tento návrh odmietol.

O tomto záväzku sa malo definitívne rozhodnúť na pravidelnom samite NATO. Je zvykom, že tieto rokovania chodí prezident s prerokovaným mandátom od vlády, v tomto prípade sa tak však nestalo. Pellegrini tak na samit odišiel bez schváleného stanoviska vlády, čo vyvolalo kritiku zo strany opozície , ktorá tento krok označila za oslabenie pozície Slovenska, a aj koaličnej SNS .

Podľa Petra Bátora, bývalého veľvyslanca Slovenska, ktorý momentálne pôsobí ako odborník Progresívneho Slovenska pre bezpečnosť, prezident nejde na samit NATO s jasne definovanými prioritami, ktoré by vláda formálne odobrila, prvýkrát od roku 2014. Postup odobriť priority vlády pred samitom podľa Bátora započal prezident Andrej Kiska.

Na minuloročný samit vo Washingtone išiel Pellegrini so stanoviskom , ktoré vláda vzala na vedomie. Podobné stanovisko prerokovala vláda aj pred samitmi v roku 2023 , 2022 , 2021 , 2018 a 2016 .

Pre roky 2019, 2017 či 2014 sa nám vo vládnych materiáloch takýto alebo podobný dokument schválený ešte pred samitom nepodarilo dohľadať.

Prezident zastupuje Slovensko v NATO, premiér v EÚ

Ústavný právnik a bývalý poradca prezidentky Čaputovej Marián Giba v minulosti vysvetľoval , že na právne a politické zastupovanie štátu na najvyššej úrovni smerom k zahraničiu prezident nepotrebuje žiadne osobitné splnomocnenie. „Berúc do úvahy, že prezident je aj hlavným veliteľom ozbrojených síl a Severoatlantická aliancia je medzinárodná organizácia kolektívnej obrany, by bolo skôr namieste sa pýtať, kto iný ako prezident by mal na samite Slovensko zastupovať,“ poznamenal Giba.

To, že hlava štátu zastupuje Slovensko v zahraničí, vyplýva priamo z ústavy . Prezident je tiež hlavným veliteľom ozbrojených síl ( čl. 102 odsek 1).

Podľa ústavy môže prezident kompetenciu zastupovať Slovensko preniesť na vládu alebo na jej jednotlivých členov. Aktuálne sa postupuje podľa rozhodnutia prezidenta Šustera z roku 2001.

Na Slovensku sa ustálil zvyk , že na samitoch NATO nás reprezentuje prezident a na samitoch EÚ premiér.

Prezident pre Aktuality.sk uviedol , že z titulu svojej funkcie nevstupoval a nevstupuje do vyjednávania o konkrétnej formulácii záverečného uznesenia účastníkov samitu NATO v Haagu. Slovenským vyjednávačom je veľvyslanec SR pri NATO Marek Varga, ktorý svoj postup priamo koordinuje s Ministerstvom zahraničných vecí a európskych záležitostí SR a Ministerstvom obrany SR.

Prezident mal podľa vlastných slov podporu veľvyslanca pri NATO aj ministra obrany Roberta Kaliňáka. „Bol som uistený pánom veľvyslancom aj ministrom obrany nebrániť akémukoľvek konsenzu, aj keby mal skončiť na týchto číslach,“ povedal . Minister zahraničných vecí a minister obrany boli aj priamo členmi jeho delegácie.

Fico v minulosti spochybňoval mandát prezidentky, aj keď mala stanovisko vlády

V roku 2023 Robert Fico, ešte ako opozičný politik, spochybňoval mandát prezidentky Zuzany Čaputovej na zastupovanie Slovenska na samite NATO vo Vilniuse. Vtedy tvrdil, že sa prezidentka s nikým neradila a obišla politické strany aj inštitúcie. Zuzana Čaputová pritom, na rozdiel od súčasnej situácie, mala stanovisko vlády, ktoré hovorilo o prioritách a pozíciách Slovenskej republiky.

„Delegáciu Slovenskej republiky bude viesť prezidentka Slovenskej republiky Zuzana Čaputová. Súčasťou delegácie budú minister zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky Miroslav Wlachovský, minister obrany Slovenskej republiky Martin Sklenár a stály predstaviteľ Slovenskej republiky pri NATO Peter Bátor,“ písalo sa v dokumente, ktorý vláda vzala na vedomie ( .pdf , s. 1). Materiál taktiež obsahoval zoznam priorít a pozícií Slovenskej republiky.

deklaroval
podporí
išiel
uviedla
zaujali
rozhodnúť
opozície
koaličnej SNS
nejde
stanoviskom
2023
2022
2021
2018
2016
vysvetľoval
zastupuje
ústavy
čl. 102
môže
rozhodnutia
zvyk
uviedol
povedal
boli
spochybňoval
stanovisko
.pdf


Napríklad tá línia, tá zelená línia na tej 38 rovnobežke, tá zamínovaná, tá je napríklad dôvodom, prečo Američania neboli ochotní podpísať tú medzinárodnú zmluvu o zákaze pozemných mín protipechotných. Oni chceli výnimku pre tú 38 rovnobežku.

Dohovor (.pdf) o zákaze používania, skladovania, výroby a transferu protipechotných mín a o ich zničení, ktorý je v platnosti od marca 1999 , USA do dnešného dňa nepodpísali .

Dohovor 1999 nepodpísali nepoužívajú prispievajú polostrove výnimku prehodnotenie


Aj v Írsku zaznamenali v takom tom prvotnom šoku (po zakázaní fajčenia v reštauráciách, pozn.), pretože je to krajina, ktorá holduje takémuto spoločenskému životu, určitý malý pokles, a v súčasnosti je výrazný trend navyšovania tržieb kaviarní, pretože začali ľudia chodiť na večere aj s deťmi, začali chodiť rodiny.

Ekonomický dopad zákazu fajčenia v Írsku nie je vôbec tak jednoznačne kvantifikovateľný ako to prezentuje ministerka Zvolenská. Existujú štúdie, ktoré tvrdia, že negatívny dopad existuje, druhé zase, že nie. Nedá sa pri tom jednoznačne povedať, ktoré informácie sú "neutrálne", keď napríklad existujú oborné články v akademických časopisoch, ktoré tvrdia opak, v závislosti na zvolenej metodike výskumu, podobne ako rozdielne štátne agentúry. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci, nakoľko ministerka prezentuje tvrdenie, ktoré nie je jednoznačne pravdivé.

Podľa anglickej Wikipedia väčšina akademických a štátnych prieskumov ukázala, že neexistuje žiadny negatívny, alebo mierny pozitívny ekonomický efekt zákazu fajčenia v reštauračných zariadeniach. Na druhej strane existuje mnoho výskumov z prostredia týchto zariadení, ktoré naopak tvrdia, že takýto zákaz v skutočnosti mal negatívny dopad.

Čo sa týka Írska, ktoré zaviedlo ako prvé tento zákaz v roku 2004, článok cituje štátnu agentúru Office for Tobacco Control, podľa ktorej neexistoval žiadny negatívny efekt na tržby reštauračných zariadení. Napriek tomu správa uvádza, že mnohé regionálne zariadenia boli po zákaze uzatvorené. Podobný názor na ekonomické vplyvy má aj WHO .

Podľa Írskeho štatistického úradu však tržby v prípade Írska po zavedenení zákazu klesli o 6,3 % . Článok v odbornom časopise Health Economics z roku 2012 vypočítal ekonomické straty v tržbách na 4,6 %. Negatívne ekomoické vplyvy na tržby vidia aj v publikácii organizácii pre podporu fajčiarov Forest, podľa ktorých mnohé bary dúfajú v obmedzenie zákazu. Zákaz fajčenia vinia aj autori článku v novinách Irish Times, ktorý sa zaoberá komplexnejšími dôvodmi, prečo mnohým barom klesajú tržby.

Wikipedia
WHO
Írskeho štatistického úradu
klesli o 6,3 %
Health Economics
publikácii
článku


Prišlo viac turistov ako v minulosti, priemerný turista však ostane 1,5 dňa.

Ivo Nesrovnal uvádza údaj, ktorý sa vzťahuje len na zahraničných turistov, avšak priemerná dĺžka pobytu všetkých turistov je vyššia. Keďže Nesrovnal nekonkretizoval, o ktorej skupine turistov hovorí, jeho výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Podľa správy o vývoji cestovného ruchu (.pdf, zdroj: štatistický úrad SR) skutočne stúpa počet ako zahraničných, tak aj domácich turistov prichádzajúcich do hlavného mesta. Priemerná dĺžka pobytu domácich turistov je však 2,81 noci a zahraničných 1,66 noci. Celkový počet návštevníkov za rok 2013 je stanovený na 947 730 a počet prenocovaní na 1 919 823, priemerná dĺžka pobytu návštevníkov celkovo je tak 2,03 noci, čo je viac než uvádza Ivo Nesrovnal. Výrok celkovo preto hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 12.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

správy


Počnúc tým podvodom na voličoch, kedy vlastne naozaj všetko vypadlo z programov ...alebo 100 % materskej. Nič sa neobjavilo v programovom vyhlásení vlády a pokračovalo to tým, že každodenne niečo navrhli a každodenne niečo menili.

SDKÚ sa vo svojom volebnom programe vyjadrila, že chce zvýšiť materský príspevok na 100% výšky čistého platu. Vláda sa už nezaviazala zvýšiť na 100% materskú, ale daňový bonus na dieťa podľa programového vyhlásenia vlády: Vláda "rozšíri nárok na získanie štátnej bonifikácie hypoték pre mladých. Zvýši daňový bonus o 100 % na každé dieťa do 6 rokov v závislosti od možností verejných financií a reformy odvodov."

programe vyhlásenia


Nárast počas dvoch rokov krízy verejných výdavkov na Slovensku bol vyše 16 %. Druhá krajina, ktorá mala najvyšší nárast bola najbohatšia, bolo Luxembursko, bolo 10 %, ale väčšina krajín sa pohybovala okolo 2,3 % a mnohé krajiny dokonca šetrili tak, že znížili verejné výdavky.


...budúci rok rátame jeden z najvyšších hospodárskych rastov a rátame aj zníženie nezamestnanosti...

R. Fico nehovorí pravdu v prípade znižovania nezamestnanosti, hoci je pravda, že rast HDP bude v EÚ resp. eurozóne jeden z najvyšších. Kombinuje tak pravdivé a nepravdivé tvrdenie, preto výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Najnovšia makroekonomická prognóza IFP MF SR zo septembra 2012 neráta so znížením nezamestnanosti. Tá by mala v budúcom roku zostať na úrovni 13,9% (metodika výberového zisťovania). Podľa odhadov Eurostatu na rok 2013 je očakávaný rast HDP Európskej únie 1,3%, v eurozóne len 1,0%. Očakávaný rast HDP pre Slovensko je 2,9%, čo je skutočne jeden z najvyšších hospodárskych rastov v Európskej únii, s výnimkou Rumunska (2,9%), Litvy (3,5%), Lotyšska (3,6%) a Estónska (3,8%).

makroekonomická prognóza
Eurostatu


...tak zníženie týchto trestných činov spôsobených extrémistami sa naozaj znížilo a zvýšilo sa naopak percento objasnenosti.

údajov materiál


Slovenská advokátska komora jasne povedala, že ak by takúto skutočnosť uviedla, tak by (...) jej bola jasne oznámila, že buď si zruší živnosť...

V stanovisku Slovenskej advokátskej komory sa uvádza nasledovné: “ Od Mgr. Čaputovej takouto žiadosťou nedisponujeme, v dobe jej koncipientúry však ešte komisia zriadená nebola. Je však pravdou, že ak by bola takáto žiadosť komisii doručená dnes, s veľkou pravdepodobnosťou by komisia vyslovila nezlučiteľnosť živnosti s koncipientskou praxou .” Komora teda uviedla, ako by rozhodla pri dnes platnej právnej úprave, avšak netvrdí, že by to tak bolo v danom čase, kedy Čaputová vykonávala koncipietskú prax, tak ako to vyplýva zo Šefčovičovho výroku. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

stanovisku


Napriek tomu, že ste štyri roky vládli. Na ozdravenie bánk a záchranu bánk ste nemuseli vynaložiť ani jedno jediné euro. Teraz ste navrhli v parlamente také zavedenie bankovej dane, ktorá je 30-násobne vyššia, ako napríklad vo Švédsku, čiže išli by ste maďarskou cestou.

Smer navrhol zdaniť banky 1,35% sadzbou . Vo Švédsku banky do špeciálneho fondu odvádzajú 0,036%.

Smer navrhol zdaniť banky 1,35% sadzbou


Tam (vo Vyhlásení hláv štátov z posledného summitu EÚ, pozn.) sa v článku 7 doslova hovorí: "z dlhodobého hľadiska budeme pokračovať v práci na spôsoboch ďalšieho prehlbovania fiškálnej únie" a už v marci na budúci rok 2012 budú súčasťou správy tieto nové ďalšie, povedal by som, prehlbovania alebo ďalšie kroky v integrácii, pokiaľ ide o fiškálnu úniu.

Citovaný článok spomínaného dokumentu znie takto:

dokumentu


...tento prokurátor (Vasiľ Špirko, pozn.) povedal, že v momente, keď začal vyšetrovať veľmi závažné podozrenia z korupcie, ktoré viedli k pánu Kaliňákovi a k pánu Počiatkovi, že oni si o miliónoch eur jednoducho, polícia naňho vykonštruovala obvinenie a pán Špirko povedal, že má informácie o tom, že to išlo na pokyn policajného prezidenta.

Podľa vyjadrení prokurátora Úradu špeciálnej prokuratúry, Vasiľa Špirka, malo v roku 2010 Ministerstvo vnútra realizovať zákazku na dodávku sieťových komponentov a sieťových technológií. Do tejto zákazky bolo zapojených viac osôb, z ktorých jednej úlohou bolo, podľa slov oznamovateľa, vytvárať účtovné pozadie transakcií, ktoré sa podarilo vytvoriť z týchto zákaziek a ktoré predovšetkým boli určené pre osoby označené ako Jano a Robo. Špirko dodal, " že predmetom tejto legalizačnej schémy bol objem peňazí, ktoré on sám (oznamovateľ, pozn.) vyslovil v hodnote 200 mega, čo vysvetlil, že sa malo jednať hodnote zodpovedajúcej dvesto miliónov euro." Špeciálny prokurátor vo svojom vystúpení pre média ďalej uvádzal, že ako dôsledok jeho vyšetrovania v tejto veci bolo odňatie veci prokurátorovi a následné nezákonné vznesenie dvoch obvinení voči jeho osobe. Na základe rozhodnutia Policajného prezidenta bol prípad protiprávnej činnosti, z ktorej bol prokurátor obvinený, vykázaná do pôsobnosti Národnej kriminálnej agentúry. Tento výrok teda hodnotíme ako pravdivý.

vyjadrení realizácie


Francúzsko požaduje (...) vytvorenie ministra financií pre eurozónu.

Francúzska hlava štátu Emmanuel Macron sa opakovane zasadzoval za vytvorenie ministra financií pre eurozónu. Okrem neho sa debatou zavedenia tohto postu zaoberajú aj iní predstavitelia štátov EÚ či samotná Európska komisia (EK) na čele s Jeanom-Claudom Junckerom. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Zmienku o vytvorení ministra financií či rozpočtu pre eurozónu je možné nájsť už v predvolebnom programe Emmanuela Macrona pre prezidentské voľby 2017 ( .pdf , s. 21). Po zvolení do úradu sa na stretnutí s gréckym prezidentom Prokopiosom Pavlopouosom vyjadril , že hlbšia integrácia medzi štátmi eurozónmi, zahŕňajúca vytvorenie "rozpočtu eurozóny a stáleho ministra financií, ktorý by zaň zodpovedal" , by pomohla predísť potenciálnym existenčným krízam v EÚ. Otázka ministra financií sa riešila tiež 13. júla 2017 pri stretnutí francúzskeho prezidenta s nemeckou kancelárkou Angelou Merkelovou. Tá pripustila vytvorenie postu ministra financií, ktorý by mohol mať na starosti tiež oblasť hospodárstva . Jeho rola by mala byť podľa kancelárky, na rozdiel od Macrona, zameraná skôr na poskytnutie "väčšej koherencie" ekonomických opatrení v rámci štátov eurozóny, no otázku jeho pôsobnosti nechala otvorenú pre ďalšie diskusie.

Z ostatných predstaviteľov Európskej rady (ER) sa za prehĺbenie ekonomickej a monetárnej únie zasadzuje napríklad španielsky premiér Mariano Rajoy, podľa ktorého "európsky minister financií a európsky rozpočet umožnia bližšie spojenie životných štandardov a blahobytu všetkých európskych krajín" . Na druhú stranu sa o vytvorení novej pozície vyjadruje opatrne premiér Grécka - Alexis Tsipras či Talianska - Paolo Gentiloni, ktorý zdôraznil , že "pozícia ministra financií by hlavne mala slúžiť na vytvorenie nových príležitostí pre eurozónu a nielen kvôli vytvoreniu nového miesta v štruktúrach EÚ" .

V rámci Európskej komisie bol post ministra financií pre eurozónu naposledy spomenutý v prejave o stave Únie, ktorý 13. septembra 2017 predniesol pred Európskym parlamentom (EP) jej predseda Jean-Claude Juncker. V rámci okruhu ekonomických tém šéf eurokomisie vyzval na posilnenie jednotného trhu EÚ a zároveň vyzval na vytvorenie pozície "európskeho ministra hospodárstva a financií". Táto funkcia, vytvorená v rámci Európskej komisie a pod kontrolou Európskeho parlamentu, by mohla korešpondovať s funkciou predsedu Euroskupiny, neformálneho združenia ministrov financií eurozóny.

Snahy o hlbšiu integráciu a lepšie fungovanie eurozóny s možnosťou vytvorenia ministerstva financií siahajú až do roku 2015, kde vtedajší piati "prezidenti" európskych inštitúcií - predseda EK J.-C. Juncker, predseda ER Donald Tusk, predseda Euroskupiny Jeroen Dijsselbloem, prezident ECB Mario Draghi a predseda EP Martin Schulz - prijali správu s názvom "Dobudovanie hospodárskej a menovej únie v Európe" .

.pdf

vyjadril

stretnutí

hospodárstva

rola

španielsky premiér

zdôraznil

vyzval


Vládna kríza je vtedy, keď prestane fungovať parlament a vláda a nie je väčšina na prijímanie rozhodnutí, ale toto jednoducho nebolo, pretože vláda pravidelne zasadala a zasadá.

Vládna kríza nie je v slovenskej legislatíve definovaným pojmom, najbližšie k nej je situácia, kedy vláda nie je schopná prijať uznesenie a Národná Rada Slovenskej Republiky jej môže vysloviť nedôveru. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako pravdivý, k takémuto stavu vo vláde nedošlo a v letných mesiacoch pravidelne zasadala.

Ústava Slovenskej Republiky nespomína pojem vládnej krízy. Podľa šiestej hlavy, druhého oddielu Čl. 114 je vláda zodpovedná Národnej Rade Slovenskej Republiky, ktorá jej môže kedykoľvek vysloviť nedôveru. Podľa šiestej hlavy, druhého oddielu Čl.118 by tak mohla urobiť v prípade, že vláda nie je schopná prijať uznesenie, to znamená že nadpolovičný počet členov vlády nesúhlasí s jeho prijatím. Takáto situácia je najbližšie k tzv. vládnej kríze, k nej však v letných mesiacoch nedošlo.

Ústava Slovenskej Republiky
štyri krát
sedem krát


Do 20 zamestnancov je 82% všetkých firiem na Slovensku ...

Podľa Správy o stave malého a stredného podnikania v Slovenskej republike v roku 2011 (str. 52, .pdf) tvorili mikropodniky, teda podniky, ktoré zamestnávajú maximálne deväť osôb, spolu s podnikmi s nezisteným počtom zamestnancov až 88 % podnikov na Slovensku, teda už tento podiel prevyšuje číslo uvádzané Jánom Richterom o šesť percentuálnych bodov. K nemu je potrebné prirátať i firmy, ktoré zamestnávajú 10-19 zamestnancov, čo je však problematické, keďže tieto spadajú do štatistickej kategórie malých podnikov, zahŕňajúcej podniky s počtom zamestnancov 10 až 49. Celkovo firmy tejto veľkosti tvorili podľa spomínanej Správy 9 % všetkých podnikov na Slovensku. Podobné výroky sme už overovali v reláciách O5M12 zo 7. októbra 2012 a V politike z 12. novembra 2012. V oboch prípadoch bol ich autorom Ľudovít Kaník .

V politike

Ľudovít Kaník


Sadikiho sme zatkli. (Lipšic: Utiekol vám do Kosova.)

Ako uvádza portál aktualne.centrum.sk "údajný šéf albánskej drogovej mafie Baki Sadiki, ktorý ušiel zo Slovenska, mohol byť informovaný, že sa ho polícia chystá v jeho dome v Novej lesnej zatknúť. Počas domovej prehliadky jeho manželka povedala, že sa už dlhšiu dobu na Slovensku nezdržiava."


Pre Nemecko, ktoré má najvyšší export na svete, nejakých vyše 6 % HDP.

R. Sulík mal zrejme na mysli čistý export a nie iba export, ako povedal. Hodnoty exportu ako podielu HDP sa pohybujú v desiatkach %, nie 6 %, ako spomína on. Napriek tomu, ak porovnávame čistý export (Nemecko druhé na svete) a rovnako ak porovnávame krajiny sveta podľa celkového exportu (Nemecko tretie na svete) jeho výrok hodnotíme v oboch prípadoch ako nepravdivý.

údajov údajov správy správu


Faktom zostáva, že keď si aj pozriete a to sám minister financií častokrát vykrikoval, koľkokrát je tá sadzba (bankovej dane navrhovanej smerom, pozn.) vyššia. Keď si pozriete, čo je napísané, koľko očakáva v rozpočte tých 40 miliónov, tak to samozrejme nie je 35 násobok tá naša sadzba, je to možno 4 násobok alebo, alebo rádovo jednociferný násobok tej sadzby...

Sadzba bankovej dane vo Švédsku je 0,036%. Švédsko očakáva , že 15 rokov po zavedení tejto dane dosiahne záchranný fond, do ktorého tieto peniaze putujú, výšku 2,5% HDP. Posledný návrh Smeru-SD bol 0,73%, čo je 20 násobok švédskej sadzby. Toto opatrenie by do štátneho rozpočtu prinieslo cca 94 miliónov eur za rok. Ak by platil prvý návrh Smeru (1,35%) z novembra 2010, jednalo by sa o 37,5 násobok švédskej sadzby. Do rozpočtu SR by to prinieslo cca 186 miliónov eur za 1 rok. Návrh ministerstva financií je uvedený v Programe stability SR na roky 2011 až 2014 (.pdf). Predpokladá prínos približne 40 miliónov eur ročne (s. 38), navrhovaná sadzba dane je 0,2%, čo je 5,5 násobok švédskej sadzby (s. 40). Počiatek má pravdu, že Mikloš navrhol "rádovo jednociferný násobok" švédskej sadzby bankovej dane.

Sadzba bankovej dane vo Švédsku

očakáva

návrh Smeru-SD

prvý návrh Smeru


...máme najnižšiu priemernú mzdu (v Prešovskom samosprávnom kraji, pozn.)...

Podľa údajov Štatistického úradu SR za rok 2016 je priemerná nominálna mesačná mzda zamestnanca v Prešovskom samosprávnom kraji vo vyške 830 eur . Je to najnižšia nominálna mesačná mzda zo všetkých krajov. Na predposlednej priečke sa so sumou 897 eur nachádza Banskobystrický kraj. Priemerná nominálna mesačná mzda v Slovenskej republike v roku 2016 bola na úrovni 1 034 eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 30.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistického úradu SR
830 eur


My presne za posledný rok, Všeobecná zdravotná poisťovňa, tým, že motivuje naozaj a dáva viacej peňazí tým, ktorí operujú, samozrejme bavíme sa o chirurgických oddeleniach a klinikách, tak dostávajú viacej peňazí, sú pozitívne motivovaní a práve sa to prejavilo v čakacích dobách, kedy vlastne oproti minulému roku sa to o 50% počet ľudí znížilo.

Podľa správy TASR zvýšila VšZP platby nemocniciam za vykonanie operácie už v apríli 2013. Podľa poslednej oficiálnej tlačovej správy VšZP zo septembra 2014 sa počet čakateľov od mája 2013 (kedy odštartoval projekt "Kto operuje, dostane viac") do augusta 2014 znížil o 42%. Nakoľko nie sú verejne dostupné údaje o súčasnom stave, ktorý sa od augusta mohol značne zmeniť, hodnotíme výrok ako ako neoveriteľný.

správy TASR
tlačovej správy VšZP


...SNS, ktorá je, ktorá má 5 tisíc členov (...).

Oficiálna stránka Slovenskej národnej strany neuvádza údaj o počte jeho členov. Podľa poslednej výročnej správy Slovenskej národnej strany za rok 2016, ktorá je zverejnená na stránke Ministerstva vnútra SR, strana evidovala k 31.12.2016 7 189 členov ( .pdf , s. 7). Momentálne čakáme ešte na oficiálne vyjadrenie samotnej SNS o súčasnom počte ich členov. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

stránka zverejnená .pdf


Funguje systém, ktorý fungoval doteraz, to znamená Dublin. To znamená, títo ľudia keď požiadajú o azyl v Grécku, tak v tej chvíli musia v tom Grécku aj ostať a nemôžu potom pobehovať po celej Európe a bývať tam, kde chcú, iba ilegálne.

Dublinský systém tvorí základ azylovej politiky EÚ. Podľa tohto systému prináleží posudzovať žiadosť o azyl tej členskej krajine EÚ, do ktorej migranti vstúpili ako prví. Podľa Dublinského systému je žiadateľ o azyl povinný registrovať sa a budú mu odobrané odtlačky prstov. Žiadatelia o azyl sa môžu voľne pohybovať po území hostiteľského členského štátu alebo v rámci územia, ktoré mu tento členský štát vyčlení. To znamená, že žiadatelia o azyl sú povinní zotrvať v krajine prvej registrácie a nemôžu prekročiť hranice prijímacieho štátu podľa Dublinského dohovoru. Dohovor však hovorí aj to, že krajina môže rozhodnúť o prijímaní žiadostí aj od osôb ktoré nevstúpili do EÚ cez jej územie, a za určitých podmienok nemôže vyhostiť žiadateľa o azyl z iného členského štátu. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Cieľom dublinského systému má byť eliminovať jav známy ako "asylum shopping", kedy je žiadosť cudzinca posudzovaná súčasne, alebo postupne niekoľkými členskými štátmi, do ktorých sa cudzinec účelovo premiestňuje. Systém sa tiež snaží predísť situácii označovanej ako "refugee in orbit", kedy sa naopak žiadny štát nepokladá za príslušný k meritórnemu posúdeniu žiadosti o medzinárodnú ochranu, pretože aplikuje princíp tretej bezpečnej krajiny na členské štáty Európskej únie, v ktorých žiadateľ o medzinárodnú ochranu býval pred príchodom do štátu, ktorá momentálne žiadosť hodnotí. Pre žiadateľov o medzinárodnú ochranu Dublinský systém vo všeobecnosti znamená, že má právo na meritórne posúdenie jeho žiadosti o medzinárodnú ochranu iba v jednom členskom štáte EÚ (tzv. one-chance-only-princip"). Podľa Dublinského systému je žiadateľ o azyl povinný registrovať sa a budú mu odobrané odtlačky prstov. Žiadatelia o azyl nemôžu voľne cestovať do iného štátu podľa dublinského dohovoru. Podľa aktuálnej verzie dohovoru z roku 2013 však boli posilnené práva žiadateľov o azyl a v určitých prípadoch nemôžu byť vyhostení mimo EÚ či do štátu kde žiadajú o azyl ani ak opustia jeho územie. Pôvod tieto zmeny majú práve v zlých podmienkach, ktorým žiadatelia o azyl čelili už v minulosti v Grécku. V januári 2011 Súd pre ľudské práva rozhodol, že Belgicko porušilo ľudské práva žiadateľov o azyl ktorých vyhostilo späť do Grécka, keď si bolo vedomé nedostačujúcich podmienok ktoré tam týchto ľudí čakali, čo následne viedlo k dočasnému zastaveniu deportácií z ostatných krajín. V ďalšom rozhodnutí z decembra 2011 Súd rozhodol, že štáty nemôžu vyhostiť osoby, ktoré čelia nehumánnym alebo degradujúcim podmienkam v štáte kde pôvodne požiadali o azyl. Taktiež treba spomenúť, že krajina môže v určitých prípadoch pozdržať dohovor. Napríklad počas zvýšenej frekvencie príchodu žiadateľov o azyl v minulom roku Nemecko pozdržalo dohovor pre občanov Sýrie. Predseda Európskej komisie sa minulý rok vyjadril , že " takzvaný dublinský systém, podľa ktorého teraz Európska únia určuje, ktorá krajina má riešiť žiadosti o azyl, už nefunguje a treba ho zmeniť. Oznámil, že komisia predloží návrhy zmien najneskôr na jar 2016 ." Dátum zverejnenia analýzy: 11.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Dublinský systém
Cieľom
Dublinského systému
povinný
nemôžu
roku 2013
januári 2011
následne
decembra 2011
pozdržať
Nemecko
vyjadril


...že to vyšetrujú švajčiarske orgány, nech to vyšetrujú. To je práve pointa. My sami sme iniciovali to vyšetrovanie. Preto to vyšetrujú. My sami sme to iniciovali, pretože bolo príliš veľa podozrení...

O tom, na základe koho podnetu začali švajčiarske úrady svoje vyšetrovanie, nemáme jednoznačné informácie. V liste švajčiarskeho Úradu pre ohlasovanie prania špinavých peňazí sa má písať , že "obchodné aktivity medzi firmami zaznamenala jedna zo švajčiarskych bánk."

sa má písať


Dôvodom predaja (v roku 2006, pozn.) nemocníc bolo, že sú v strate.

Dôvodom transformácie nemocnice v Humennom a Svidníku bola strata. Cieľom bolo stabilizovať zdravotníctvo. V tomto prípade však nešlo o predaj ale skôr o prenájom majetku, s tým, že PSK previedol nepeňažný majetok do akciovej spoločnosti, kde ma menšinový podiel. Ľ. Vasilišin správne uvádza príčinu transformácie, no už nie celkom správne hovorí o predaji namiesto nájmu. Výrok vzhľadom na túto nepresnosť hodnotíme ako zavádzanie.

Uznesenie prezentovaná strate transformovala transformovala


V čase, kedy zákon, ktorý bol rozhodujúcim faktorom pri znižovaní nehodovosti, ktorý sa prijímal v roku 2009 v januári, tak tam bolo 27 zásadných zmien zo strany opozície, ktoré boli akceptované a teda dá sa povedať, že ten zákon, ja som to vždy hovoril, keď sme ten zákon predstavovali, o pravidlách cestnej premávky, že je dielom spoločným, aj opozície, aj koalície. Mnohí poslanci tam svoje zmeny mali, bolo ich 27.

Kaliňák hovorí o zmenách v pravidlách cestnej premávke, ktoré boli platné od 1.2.2009. Tieto zmeny vošli do platnosti na základe zákona zákona č. 8/2008 o cestnej premávke (pdf.). Tento zákon však bol prijatý už 3.12.2008, teda nie v januári 2009, ako uvádza Robert Kaliňák. Pri hlasovaní bolo dohromady navrhnutých deväť pozmeňovacích návrhov. Z toho šesť z dielne opozície. Z pozičných návrhov bol prijatý iba jeden jediný, a to návrh M.Pada (SDKÚ-SD). Výrok R.Kaliňáka je nepravdivý. Vládny návrh zákona bol pozmenený len jedným opozičným návrhom. Dátum zverejnenia analýzy: 19.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

zmenách zákona hlasovaní prijatý


Ja vám poviem, čo sa stalo. Stalo sa to, že pán Figeľ zastavil v jeden moment výstavbu diaľníc a začal úplne nový systém. Novú éru. Táto súťaž bola jedna z prvých a bola prvá, kde urobili vo veľkom zhone aj absolútne preukazateľné, koľko trvala príprava tejto súťaže koľko bolo zmätočných otázok a odpovedí v tom, veľmi zmätočná súťaž rozdelili ju ešte navyše pôvodne jeden úsek na dva úseky, ale to nejde do týchto detailov.

Ján Figeľ skutočne pripravil projekt nanovo. Dovtedy sa uvažovalo o výstavbe tohto úseku diaľnice formou PPP projektov.

"Zákazku na úsek diaľnice D1 Jánovce - Jablonov, ktorého súčasťou je aj zrútený most, získal Váhostav v tendri za bývalej vlády. Pôvodne mali práce na deväťkilometrovom úseku stavanom formou PPP stáť 136 miliónov eur. Keďže víťazné konzorcium v pôvodnom tendri nepresvedčilo banky, aby na túto časť PPP požičali, nový minister dopravy Ján Figeľ (KDH) vyhlásil novú súťaž. Štátna expertíza očakávala, že vzhľadom na prebytok stavebných kapacít na trhu cena mohla klesnúť až na 94,6 milióna eur. Konzorcium firiem Váhostav a Bögl a Krýsl napokon ponúklo ešte menej – ani nie 60 miliónov eur. Cena tak klesla oproti pôvodnej z PPP o viac ako polovicu." ( ekonomika.sme.sk, 2. november 2012 )

Verejné obstarávanie na tento úsek prebiehalo 7 mesiacov. Zmluvný začiatok výstavby bol stanovený na 06/2011 a koniec na 12/2013, čiže 30 mesiacov. Celkovo sa jedná o 9 km úsek.

Národná diaľničná spoločnosť uvádza všetky údaje týkajúce sa výstavby diaľníc.

To, že bol úsek pripravovaný oproti ostatným veľmi rýchlo, sa nedá povedať. Čas výstavby podobného úseku trvalo v minulosti 24 mesiacov a verejné obstarávanie približne 4 mesiace. Nedá sa teda povedať, že by pri tomto úseku nastalo nejaké zrýchlenie.

Preto hodnotíme výrok Jána Počiatka za zavádzajúci.

ekonomika.sme.sk, 2. november 2012
Národná diaľničná spoločnosť


Čo je problém súdnictva, jednak je to nedôvera, ale prečo, pretože rozhodnutia sú pomalé a sú nekvalitné a ešte k tomu zle vysvetlené

Slovensko je podľa tohtoročného Eurobarometra na predposlednom mieste krajín EÚ v dôvere občanov v nezávislosť justície. 88 percent občanov považuje súdy za skorumpované a necelých 30 percent za nezávislé. Dĺžka súdnych konaní po právoplatné rozhodnutie je pomalá predovšetkým v obchodných a civilných veciach. Podľa európskeho porovnania patria slovenské súdy v rýchlosti rozhodovania do prvej polovice najefektívnejších. Podľa prieskumu ministerstva spravodlivosti z leta 2021 si 72 percent občanov myslí , že súdne rozhodnutia sú nekvalitné a nedostatočne vysvetlené. Tvrdenie Eduarda Hegera hodnotíme ako ešte pravdivé.

je považuje je myslí


...tak dá sa zovšeobecniť, áno, myslím si, že je to primerané a legitímne povedať, že títo ľudia sem došli najmä za sociálnymi dávkami.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, pretože existuje mnoho štúdií (niekoľko uvádzame ako príklad), ktoré vyvracajú imigráciu ako primárne motivovanú víziou štedrého sociálneho systému a s tým spojené poberanie sociálnych dávok.

Problematika prisťahovalectva je jedným z kľučových problémov už od rozširovania EÚ v roku 2004. Údaje EUROBAROMETRA 2010 ( .pdf , s.51) ukazujú vysoký podiel ľudí skeptických o prínose imigrantov v rámci sociálnych sysémov.

Výsledky štúdie z roku 2011 nemeckého Inštitútu pre výskum práce (IZA) so sídlom v Bonne, na ktorej spolupracovali aj Slováci zo Stredoeurópskeho inštitútu pre výskum práce (CELSI) vyvracajú tvrdenia o tom, že nastavenie sociálneho systému krajín hrá kľučovú rolu pre migrantov o ich príchode do danej krajiny. Štúdia nevyvracia možnosť toho, že prisťahovalci určitého pôvodu môžu byť motivovaní k emigrácii práve štedrými podporami v nezamestnanosti ( .pdf , s.12), avšak tento faktor nepovažuje vo väčšine prípadov za rozhodujúci pri ich rozhodovaní sa o cieľovej krajine. Cieľové krajiny si podľa autorov vyberajú najmä na základe priaznivosti ekonomických podmienok (miera nezamestnanosti, plat, výška HDP atď.). Skúmanou vzorkou bolo 19 krajín Európy, v ktorých analyzovali vzťah podpory a nezamestnanosti v rokoch 1993-2008. Nebol nájdený žiadny dôkaz o tom, že by imigranti poberali sociálne dávky vo vyššej miere v porovnaní s domácim obyvateľstvom. (. pdf , s.8). Ďalším zo zistení po zohľadnení faktorov ako vek, vzdelanie a miera zamestnatnosti, bola približne rovnaká miera poberania podpory v nezamestnanosti medzi domácimi a imigrantmi. Podľa tvrdenia M. Kahanca, riaditeľa pre výskum CELSI, nie je kľučovým problémom zneužívanie sociálneho systemu imigrantmi, ale „ schopnosť európskych krajín prilákať kvalifikovaných pracovníkov zo zahraničia a zabezpečiť im plnohodnotný prístup na trh práce, ako aj k sociálnemu systému “.

Gulietti a Wahba vo svojej štúdii (2012) skúmajú hypotézu magnetu blahobytu (Welfare magnet hypothesis), pričom konštatujú, že obavy o zneužívaní sociálnych systémov migrantami sú nepodložené, respektíve prinajmenšom zveličené ( .pdf , s. 15). Ďalej konštatujú, že sociálne systémy sú len jednou z hlavných motivácii prisťahovalectva (výška platov, podmienky pracovného trhu, daňové systémy atď.). Hypotézy potvrdzuje Giuliettiho štúdia (2014), v ktorej opäť hovorí o nepotvrdení sa relevancie hypotézy Welfare magnet. V prípadoch, keď je sociálny systém využívaný viac imigrantmi v porovnaní s domácim obyvateľstvom, väčšinou pripisuje tento fakt rozdielom v sociálnych a demografických charakteristikách medzi týmito skupinami. Ďalej zdôrazňuje vyššie riziko chudoby imigrantov, ktoré často nie je adekvátne kompenzované sociálnymi dávkami. ( .pdf , s.1)

.pdf

nemeckého Inštitútu pre výskum práce

.pdf

pdf

tvrdenia

.pdf

.pdf