Vďaka tomu, že my umožňujeme 1,7 milióna sporiteľov dôchodkových v druhom pilieri, aby si tam sporili už dnes vopred, tak súčasní dôchodcovia majú minimálne o 50 EUR nižší dôchodok v priemere.

Minister práce Milan Krajniak už v minulosti vyslovil podobný výrok. Vtedy tvrdil, že seniorom by mohli okamžite zvýšiť dôchodky o asi 50 eur, ak by sa zrušil druhý pilier. Vo vláde však na tejto otázke nebola zhoda. Výrok hodnotíme ako pravdivý na základe údajov, ktoré nám poskytlo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny.

Sekcia sociálneho poistenia a dôchodkového sporenia MPSVR SR poskytla pre Demagóg.sk nasledujúce informácie: Tvrdenie pána ministra o možnosti zvýšenia mesačnej sumy dôchodku v prípade pozastavenia postupovania príspevkov na starobné dôchodkové sporenie (po zohľadnení transferu zo štátneho rozpočtu) by mohlo znamenať zvýšenie vyplácaných súm dôchodkov o hodnoty uvedené v tabuľke nižšie. Mesačné zvýšenia súm dôchodkov sa líšia v závislosti od toho, ktorej skupiny dôchodcov by sa zvýšenie týkalo, t. j. či len starobných dôchodkov alebo všetkých vyplácaných dôchodkov. Tvrdenia pána ministra by platili v roku 2022 a 2023, od roku 2024 predpokladáme síce mesačné zvýšenie súm dôchodkov, ale v sume nižšej ako 50 eur.

Schválený rozpočet 2022

Očakávaná skutočnosť 2022

Návrh rozpočtu 2023*

Rozpočtový výhľad 2024*

Rozpočtový výhľad 2025*

Postúpené príspevky na SDS (1) v mil. eur

1 033

1 157

1 281

1 406

1 602

Transfér zo štátneho rozpočtu (2) v mil. eur

403

103

0

1 109

1 392

rozdiel (1) -(2) v mil. eur

630

1 054

1 281

297

210

počet dôchodcov v dôchodkovom veku (spravidla starobní dôchodcovia)

1 102 360

1 102 360

1 107 872

1 113 411

1 118 978

celkový počet dôchodcov (vrátane pozostalostných a invalidných dôchodcov)

1 408 875

1 408 875

1 416 624

1 424 415

1 432 250

Mesačné zvýšenie dôchodku na jedného dôchodcu po dovŕšení DV v eur

48

80

96

22

16

Mesačné zvýšenie dôchodku na jedného dôchodcu v eur

37

62

75

17

12

* Po zohľadnení sadzieb povinných príspevkov do II. piliera na úrovni 5,50 % v rokoch 2023 a 2024, resp. 5,75 % v roku 2025 a automatického vstupu do II. piliera od 1. 5. 2022.

Dôchodkový systém je na Slovensku postavený na troch samostatných pilieroch.

I. pilier - povinné dôchodkové poistenie spravované Sociálnou poisťovňou.

II. pilier - starobné dôchodkové sporenie ktoré spravujú DSS (dôchodkové správcovské spoločnosti).

III. pilier - dobrovoľné doplnkové dôchodkové ktoré spravujú doplnkové dôchodkové spoločnosti.

V I. pilieri sa nároky poistenca odvíjajú od zaplateného poistného, ktoré je hlavným zdrojom financovania systému. Poistenec ale nemá svoj účet. Peniaze, ktoré dnes odvedie používa Sociálna poisťovňa obratom ako dôchodok dnešným dôchodcom. I. pilier sa tiež nazýva solidárny, keďže úspory idú do spoločnej kasy a výška dôchodku bude závisieť od ekonomickej sily štátu v čase odchodu do penzie, od demografického vývoja.

V II. pilieri dôchodkového systému výška dôchodkovej dávky závisí od zaplatených príspevkov do II. piliera a ich zhodnotenia. Sociálna poisťovňa pošle každý mesiac časť povinného odvodu na dôchodkové poistenie na osobný účet do DSS. Túto časť odvodov potom DSS investuje na svetových kapitálových trhoch. Výška úspor v druhom pilieri tak závisí od vývoja kapitálových trhov a výšky mzdy, a nie od demografickej situácie na Slovensku. V súčasnosti si v druhom pilieri sporí viac ako polovica slovenskej populácie v aktívnom veku, a teda aktuálne si v druhom pilieri sporí 1,7 milióna obyvateľov Slovenska.

vyslovil
Dôchodkový systém
I. pilieri
nemá
II. pilieri
pošle


Pýtam sa preto, pán redaktor, pani premiérka, na túto stavbu, preto sa pýtam, lebo je to najväčší historický investičný projekt, aký kedy bol. Dokonca ani dostavba tretieho a štvrtého bloku v Mochovciach, ktorá chvála pánu Bohu ide ďalej, ani táto dostavba nie je objemovo tak významná pre slovenskú ekonomiku, ako to je v prípade diaľníc.

Výstavba tretieho a štvrtého bloku bude podľa odhadov stáť 2,78 mld. EUR. Ako už bolo zmienené, stopnutý PPP balíček má hodnotu 2,4 mld. EUR. Fico by mal pravdu, keby hovoril o všetkých troch balíčkoch PPP, ktoré spolu s mýtom podľa INEKO predstavujú 6,6 mld. EUR.

podľa odhadov
INEKO


Tri základné školy sme odovzdali za symbolickú korunu Rímsko-katolíckej cirkvi.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže je pravdou, že tri základné školy prevedené na Žilinskú diecézu za 1,- Sk na návrh Slotu v rokoch 2003 a 2006. Cirkevná základná škola s materskou školou Dobrého pastiera: " 10. zasadnutie Mestského zastupiteľstva v Žiline pod vedením primátora Ing. Jána Slotu, konaného dňa 15. 12. 2003 schválilo: Odpredaj hnuteľného majetku Cirkevnej materskej škole „Pastierik“, Gaštanová 53, Žilina nachádzajúceho sa v priestoroch Cirkevnej materskej školy vrátane vybavenia školského stravovacieho zariadenia za cenu 1,– Sk. Cirkevná základná škola Romualda Zaymusa : "Na návrh primátora Žiliny Ing. Jána Slotu, poslanci MsZ na svojom zasadnutí 20. februára 2006 súhlasili s odpredajom budovy základnej školy pre Rímskokatolícku cirkev, Farnosť Žilina - Mesto za cenu 1,- Sk." Spojená škola Kráľovnej pokoja: " Základnú školu Na Závaží projektoval významný slovenský architekt Michal Maximilián Scheer (1902 – 2000). Na návrh primátora Žiliny Ing. Jána Slotu, poslanci MsZ na svojom zasadnutí 20. februára 2006 súhlasili s odpredajom budovy ZŠ Na Závaží Rímskokatolíckej cirkvi, Farnosť Žilina-Mesto za symbolickú 1,- Sk"

Spojená škola Kráľovnej pokoja:


Moderátor: "Vy si viete do budúcna predstaviť, aj keď boli tie turbulencie, aj tie rôzne úvahy o tom, že to mohli byť vaši poslanci, ktorí sa usilovali o rekonštrukciu vlády cez tú tajnú voľbu, že by ste prípadne zmenili vládnu koalíciu?" No musím jednoznačne povedať, že práve takéto obvinenie, keď prišlo z úst vtedajšieho predsedu SMK pána Czákyho, je na súde. Už prebieha súdny proces. Dokonca bude pokračovať v marci, kde budem musieť aj ja teda vypovedať. Kde sme boli obvinený, že sme piatou kolónou Smeru a Smer nás založil a tak ďalej.

Najnovšie správy akutalne.sk z 12.1.2011 hovoria, že predvolebné obvinenia P. Csákyho o tom, že Most-Híd financuje strana SMER-SD sa dostali pred Okresný súd v Bratislave. Kedy bude proces ďalej pokračovať správa neuvádza.


Ministerka práce (V. Tomanová pozn.) sa snažila cez Zákonník práce definovať pevnejšie závislú činnosť, aby sa nám nedochádzalo k tomu, čo boli motivované aj zamestnanci aj zamestnávatelia, k vytláčaniu pracovníkov na živnosti.

V novele Zákonníka práce, účinnej od 1.9.2007 (Zákon č. 348/2007 Z. z. ) z dielne ministerstva práce pod vedením Viery Tomanovej skutočne došlo k zmenám v definíciách, aj pri závislej činnosti (novelizovaný §1, ods. 2 a 3): "(2) Za závislú prácu, ktorá je vykonávaná vo vzťahu nadriadenosti zamestnávateľa a podriadenosti zamestnanca, sa považuje výlučne osobný výkon práce zamestnanca pre zamestnávateľa, podľa pokynov zamestnávateľa, v jeho mene, za mzdu alebo odmenu, v pracovnom čase, na náklady zamestnávateľa, jeho výrobnými prostriedkami a na zodpovednosť zamestnávateľa a ide o výkon práce, ktorá pozostáva prevažne z opakovania určených činností. (3) Závislá práca môže byť vykonávaná výlučne v pracovnom pomere, v obdobnom pracovnom vzťahu alebo výnimočne za podmienok ustanovených v tomto zákone aj v inom pracovnoprávnom vzťahu. Závislou prácou nie je podnikanie alebo iná zárobková činnosť založená na zmluvnom občianskoprávnom alebo zmluvnom obchodnoprávnom vzťahu podľa osobitných predpisov."

348/2007 Z. z.


Benzín, prosím vás, viete, koľko stojí, že stojí 1,59, koľko z toho sú dane, ktoré vy dávate, ako štát, že ste zodpovední za toto? Cena benzínu bez týchto daní je niekde na úrovni 70 centov.

Priemerná cena benzínu bez daňovej záťaže je pri spotrebiteľských cenách v treťom týždni januára 2025 na úrovni 0,74 €. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Podľa údajov Štatistického úradu cena benzínu natural 95 činila priemerne v prvých dvoch týždňoch roku 2025 1,56 € za liter. V treťom týždni stúpla na 1,59 € za liter. Cenu ovplyvňuje spotrebná daň a zvýšenie dane z pridanej hodnoty (DPH) z 20 na 23 % v dôsledku prijatia balíka konsolidačných opatrení. Spotrebná daň je na Slovensku jedna z najvyšších v regióne a na liter benzínu jej výška momentálne dosahuje 0,514 €. Ku cene benzínu navýšenej o spotrebnú daň je ešte nutné prirátať 23 % DPH. Daňové zaťaženie benzínu po pripočítaní DPH sa na Slovensku pohybuje na úrovni v rozmedzí 0,80 - 0,85 € v závislosti od kolísania spotrebiteľskej ceny. Cena benzínu bez zdanenia sa teda pohybuje priemerne okolo 0,74 € za liter.

benzínu činila stúpla je dosahuje pohybuje


...doteraz keď boli slovenskí prezidenti inaugurovaní tak medzi pozvanými hosťami neboli kandidáti na post prezidenta.

V tomto výroku Zuzana Čaputová nadväzuje na svoje predchádzajúce vyjadrenie o údajnej tradícii pozývania neúspešných kandidátov na prezidenta na inauguračnú slávnosť. Hoci tradícia hromadného pozývania neúspešných kandidátov neexistuje, resp. ich pozvanie závisí od rozhodnutia predsedu parlamentu, je známych niekoľko prípadov, keď na inauguráciu boli pozvaní aj neúspešní kandidáti. Inaugurácie v roku 2009 sa zúčastnili prezidentskí kandidáti František Mikloško a Iveta Radičová . Podľa Mikloška jeho pozvánka súvisela hlavne s tým, že je bývalým predsedom parlamentu (1990-1992) a na podobné akcie býva pozývaný pravidelne. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Mikloško Radičová


Máme na Kysuciach kalamitu a premiérka sa zmôže len na to, že vynadá starostom, pretože oni ju neupozornili skôr, že je tu kalamita.

Marek Maďarič v tomto prípade trochu prehnal svoju reakciu. Iveta Radičová totiž vyjadrila znepokojenie, že starostovia a primátori postihnutých obcí v pravý okamih nevyhodnotili situáciu a nevyhlásili skôr mimoriadnu situáciu. Premiérka taktiež vyčítala neefektívne žiadanie o pomoc. „Vláda všetky prostriedky, ktoré sú k dispozícii, okamžite dáva. Stačí sa obrátiť a formulovať. Ako hovorím, nemému dieťaťu ani vlastná mama nerozumie,“ povedala Radičová pre SITA.

neefektívne


My sme takisto sľúbili, že za žiadnych okolností nepôjdeme do vlády so Smerom a aj sme to dodržali.

Milan Krajniak bol zvolený do Národnej rady v minuloročných voľbách za hnutie Sme rodina. Jej predseda Boris Kollár pred voľbami viackrát avizoval, že jeho strana do vlády so Smerom nevstúpi.

zvolený
vznik
ustúpil
vylúčil
pravicovými
6,62 %
potvrdil
vlády
Druhá
81


Ve své běžné parlamentní práci jsem se v tomto volebním období věnoval zejména evropským fondům a problematice dopravy. Byl jsem zpravodajem tří zpráv a více než deseti stanovisek, jako jediný Čech jsem se účastnil vyjednávání podmínek čerpání budoucích evropských fondů.

Oldřich Vlasák byl skutečně podle jeho profilu na stránkách Evropského parlamentu zpravodajem tří zpráv (stínový zpravodaj 16 dalších) a předložil 11 stanovisek.

Zmiňovaná hlavní témata, evropské fondy a doprava, jsou patrná z přehledu jeho vystoupení na plénu.

O jeho zapojení ve vyjednávání mezi Radou a Komisí o podmínkách čerpání evropských fondů se píše na webu jeho domovské ODS , podle tohoto článku byl skutečně jediným Čechem, který se vyjednávání zúčastnil.

profilu vystoupení ODS


Mohol by som citovať terajšieho predsedu vlády, ktorý hovoril, že zavedie daň z dividend... Skoro nič sa z toho nestalo...

Fico o zavedení dane z dividend hovoril pred voľbami 2006, SMER to mal vo volebnom programe, Fico s tým opäť prišiel aj v roku 2009. Doteraz táto daň zavedená nebola.

hovoril
opäť prišiel


V zákone (zákon o odbornom školstve, pozn.) je, že odmeny pre týchto študentov si môžu podnikatelia odpočítavať z daňového základu.

Zákon o odbornom vzdelávaní a príprave bol schválený v apríli 2009. Účinnosť nadobudol 1. septembra 2009. Zákon bol novelizovaný v roku 2012 a 2013. Zákon uvádza, že študent si môže nárokovať na odmenu. Zákon o odbornej príprave novelizoval aj zákon o dani z príjmov. Táto odmena študentov stredných škôl je oslobodená od platenia dane a zamestnávateľ/firma si môže uplatniť daňové výdavky. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Zákon o dani z príjmov: (2) Od dane sú oslobodené aj u) hmotné zabezpečenie žiakov stredných odborných škôl a žiakov odborných učilíšť poskytované podľa osobitného predpisu,59c) ... 59c) § 13 ods. 2 zákona č. 184/2009 Z. z. Ten istý zákon uvádza, že daňové výdavky si môže uplatniť zamestnávateľ/firma aj na: " 4. výchovu a vzdelávanie žiakov v stredných odborných školách a žiakov v odborných učilištiach, s ktorými má zamestnávateľ uzavretú pracovnú zmluvu podľa osobitného predpisu 15a) na finančné zabezpečenie žiakov a hmotné zabezpečenie žiakov,86aa) na činnosť stredísk praktického vyučovania nad rámec poskytnutých normatívnych finančných prostriedkov86ab) a na prevádzku strednej odbornej školy nad rámec poskytnutých normatívnych finančných prostriedkov.86ab)" Zákon o odbornom vzdelávaní: Finančné zabezpečenie a hmotné zabezpečenie § 12 Finančné zabezpečenie (1) Žiakovi strednej odbornej školy sa môže poskytnúť finančné zabezpečenie, ktorým sa sledujú výchovno-vzdelávacie ciele, za podmienok uvedených v odsekoch 2 až 6. Finančným zabezpečením je motivačné štipendium a odmena za produktívnu prácu. (2) Motivačné štipendium sa môže poskytovať mesačne v období školského vyučovania najviac do výšky 65 % sumy životného minima určeného osobitným predpisom.18) Pri určovaní jeho výšky sa prihliada najmä na dosiahnutý prospech a pravidelnú účasť na výchove a vzdelávaní. (3) Motivačné štipendium sa žiakovi uhrádza z prostriedkov fyzickej osoby alebo právnickej osoby, pre ktorú sa žiak pripravuje na povolanie,19) v prípade prípravy na výkon povolania a odborných činností, ktoré sú výkonom práce vo verejnom záujme,20) aj z prostriedkov iných fyzických osôb alebo právnických osôb. (4) Odmena za produktívnu prácu patrí žiakovi, ktorý v rámci praktického vyučovania v súlade so školským vzdelávacím programom vykonáva produktívnu prácu. Táto odmena sa uhrádza z prostriedkov fyzickej osoby alebo právnickej osoby, pre ktorú žiak túto prácu vykonáva . (5) Produktívnou prácou na účely tohto zákona je zhotovovanie výrobkov alebo poskytovanie služieb, ktoré sú v súlade s predmetom činnosti fyzickej osoby alebo právnickej osoby, pre ktorú žiak túto prácu vykonáva. Za produktívnu prácu sa nepovažujú cvičné práce22) vykonávané žiakom počas praktického vyučovania. (6) Odmena za produktívnu prácu sa poskytuje za každú hodinu vykonanej produktívnej práce vo výške 50 % až 100 % zo sumy určenej podľa osobitného predpisu.23) Pri určovaní jej výšky sa zohľadňuje aj kvalita práce a správanie žiaka. Dátum zverejnenia analýzy: 03.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákon Zákon Zákon


75 percent ľudí skonštatovalo v prieskume, že odkedy vládnete (Fico, pozn.) sa tu zhoršila možnosť získavať si prácu … to je prieskum sociológov. V zdravotníctve hodnotia výsledok vášho vládnutia, že sa zhoršilo, 64 percent, a čo je najhoršie, že životná úroveň klesla 41 percent rodinám na Slovensku.

Podľa prieskumu IVO, ktorý sledoval vývoj situácie na Slovensku v rôznych oblastiach od nástupu vlády R. Fica v roku 2012, v pracovné príležitosti až 75% respondentov uvádzalo, že situácia sa zhoršila v oblasti pracovných príležitostí, čo súvisí aj s možnosťou získavania práce. Situácia v zdravotníctva sa od nástupu 2. vlády R. Fica zhoršila podľa 64% respondentov. A životná úroveň sa zhoršila podľa 41% respondentov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

IVO,


Na každú zahraničnú cestu so mnou ide niekoľko desiatok podnikateľov, ktorí uzatvárajú zmluvy, ktorí sa dohodnú na predbežných rokovaniach.

Prezident bol sprevádzaný skupinou podnikateľov na ceste do Portugalska alebo do Japonska . Týmu Demagog.SK sa však nepodarilo zistiť informácie, či bol prezident sprevádzaný na každú svoju cestu do zahraničia skupinou podnikateľov.

Portugalska Japonska


Nikto jej (súčasnej vláde, pozn.) neodkazuje, že má len svietiť a kúriť v zmysle toho, čo hovoril Robert Fico vláde Ivety Radičovej. My sme riešili v plnom slova zmysle, do dôsledkov, do koncovky štrajk lekárov v tom čase, v 2011 roku, keď už vláda mala slabší mandát z Ústavy, lebo nezískala dôveru pri jednom rozhodovaní...

Slová "svietiť a kúriť" skutočne použil Robert Fico po tom, čo nebola vyslovená dôvera vláde I. Radičovej. Aj po nevyslovení dôvery riešila Radičovej vláda požiadavky a štrajk lekárov. Článok 115 Ústavy SR (ktorý bol novelizovaný ústavným zákonom 356/2011 Z.z. ) potvrdzuje, že vláda v demisii má obmedzené niektoré právomoci. Kauzalitu medzi výsledkom hlasovania o dôvere vláde a zmenou Ústavy SR neoverujeme, názory na otázku, či bola zmena nevyhnutná, sa rôznia. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podobný výrok sme overovali v relácii O 5 minút 12 v januári 2016 . Ficovo vyjadrenie z roku 2011 opisuje napríklad Pravda : "Predseda opozičného Smeru Robert Fico ešte pred hlasovaním vysvetlil, že podľa právnej normy dočasná vláda nebude môcť prijímať žiadne zásadné otázky v hospodárskej a sociálnej politike. Nebude môcť prijímať ani zásadné opatrenia v oblasti zahraničnej a vnútornej politiky. „To znamená žiadna privatizácia, žiadne veľké zákony, ktoré by menili systémy daní, odvodov,“ vysvetlil Fico, podľa ktorého má byť úlohou dočasnej vlády iba „kúriť a svietiť“." O nevyslovení dôvery vláde Ivety Radičovej v októbri 2011 píše Pravda nasledovne: " Vláda Ivety Radičovej sa po roku a troch mesiacoch rozpadla. Osudným sa jej stal Európsky finančný stabilizačný mechanizmus (ESFS), ktorý poslanci v Národnej rade odmietli. Premiérka ešte ráno spojila hlasovanie o eurovale s vyslovením dôvery jej vláde. Za ESFS hlasovali iba 55 z 124 prítomných poslancov. Proti hlasovalo 9 poslancov, 60 nehlasovalo. " V Ústave Slovenskej republiky v článku 115 sa píše nasledovné: " (2) Ak prezident Slovenskej republiky prijme demisiu vlády, poverí ju vykonávaním jej funkcie až do vymenovania novej vlády. (3) Ak prezident Slovenskej republiky odvolá vládu podľa odseku 1, rozhodnutím, vyhláseným v Zbierke zákonov Slovenskej republiky, ju poverí vykonávaním jej pôsobnosti až do vymenovania novej vlády, avšak výlučne v rozsahu podľa čl. 119 písm. a), b), e), f), m), n), o), p) a r); výkon pôsobnosti vlády podľa čl. 119 písm. m) a r) je v každom jednotlivom prípade viazaný na predchádzajúci súhlas prezidenta Slovenskej republiky. " Vláda v demisii má teda skutočne obmedzené niektoré právomoci, ktoré sa dajú zjednodušene interpretovať ako slabší mandát. Nespokojní lekári po nesplnení svojich požiadaviek začali hromadne podávať výpovede ešte v septembri 2011. Štrajková pohotovosť bola zrušená až v decembri teda už po hlasovaní o vyslovení dôvery vláde Ivety Radičovej. Memorandum, ktorým vláda sľubovala vyhovenie požiadavkam lekárov bolo vydané takisto až po nevyslovení dôvery vláde - v novembri 2011. Dátum zverejnenia analýzy: 15.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

ústavným zákonom 356/2011 Z.z.
januári 2016
Pravda
Pravda
Ústave
septembri
novembri


...my sme povedali aj s pánom premiérom Sobotkom, že budeme blokovať také sankcie, ktoré budú škodiť záujmom Slovenskej a Českej republiky.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Český premiér Bohuslav Sobotka aj Robert Fico si vyhradili právo odmietnuť sankcie, ktoré sú v rozpore s ekonomickými záujmami Českej a Slovenskej republiky. Ich postoj bol s tejto otázke veľmi podobný.

vyhradil vyjadril povedal


...všetci ste pred voľbami tvrdili do očí verejnosti aj mne, nebudeme nič privatizovať, tak teraz prosím slovenských občanov, nech sa pozrú, čo všetko idete privatizovať. Teplárne, o Cargu uvažujete, o letisku uvažujete.

KDH:

Vo volebnom programe KDH (.pdf) sa privatizácia nespomína.

Most-Híd:

V programe strany Most-Híd (.pdf) sa v časti Infraštruktúra a energetika alebo "Štát nepodniká, štát vytvára podmienky" sa okrem iného píše:

"Dôkladná analýza priorít prípravy výstavby infraštruktúry s hlavným dôrazom na potreby jednotlivých regiónov

- letecká doprava – privatizácia letísk alebo ich prevádzkovanie súkromným sektorom

SaS:

Vo volebnom programe SaS (.pdf) sa okrem iného píše:

"54. BOD PROGRAMU

Čiastočná privatizácia energetických podnikov a vytvorenie nezávislého Úradu pre reguláciu sieťových odvetví situáciu výrazne zlepšili, no od roku 2006 sa opätovne zvyšuje vplyv štátu na fungovanie energetických podnikov a Úrad je tlačený do politických rozhodnutí.

- zrušiť väčšinu legislatívnych zmien40 neprimerane zasahujúcich do hospodárenia energetických podnikov a dôsledne pokračovať v liberalizácii energetického trhu.

Situácia po voľbách:

15. júna 2010 prišla tlačová agentúra SITA s vyjadreniami niektorých politikov zo vznikajúcej koalície:

R. Sulík: "Postoj našej strany je, že sme za privatizáciu niektorých podnikov, hlavne tých menších, ktoré produkujú straty a úplne zbytočne ich štát vlastní a pri strategických podnikoch treba byť mimoriadne opatrný."

M. Dzurinda sa vyjadril, že otázka privatizácie nie je v súčasnosti na mieste. "Otázka absolútne nad normu. Teraz začíname programové rokovania. Vyčkajte pár dní, kedy zapíšeme spoločné programové tézy. Rokovania o zostavení vlády vedie líderka našej politickej strany," uviedol Dzurinda. 18. júna 2010 prišla tlačová agentúra TASR s vyjadreniami ďalších politikov:

I. Štefanec z SDKÚ: "Chceme nájsť strategických partnerov pre Cargo a bratislavské letisko. Zastavenie ich privatizácie z ideologických dôvodov považujeme za škodlivé rozhodnutie, ktoré poškodilo občanov Slovenska."

Rovnako sa privatizácii nebránil ani I. Švejna zo strany Most-Híd: "O ktoré podniky by išlo, záleží od rokovaní, no podniky by mali byť predané za rozumnú cenu."

Podpredseda KDH Anton Marcinčin: "Zatiaľ sme nerozmýšľali o žiadnych detailoch, teda, ktoré podniky privatizovať a ktoré nie, no mali by to byť podniky, ktoré pre štát vyrábajú veľké straty."

V programovom vyhlásení (.pdf) vlády stojí:

” Vláda SR nebude privatizovať strategické podniky. Podporí však kroky k zefektívneniu fungovania vybraných podnikov so štátnou účasťou vrátane odštátnenia teplární či zostávajúcich zvyšných podielov v podnikoch s vplyvom vlády, napríklad v autobusovej doprave .“

Pokiaľ ide o spomínané podniky (Cargo, Letisko), vláda počíta s ich čiastočným odštátnením. Uvažuje sa o vstupe strategických investorov, čo je uvedené v programových tézach vlády (kapitola 10).

Vláda I. Radičovej zatiaľ neprivatizovala, má to ale v pláne. Premiérka I. Radičová 14. októbra 2010 hovorila o privatizácii železničnej spoločnosti Cargo a nepodstatných podielov štátu v ďalších spoločnostiach. "Vstup investorov do podnikov, ktoré sú permanentne v dlhoch, mám na mysli Cargo, teda železnice, kde pôžička je asi v nedohľadne, minister financií by to asi formuloval s istotou, je proces, ktorý má zabrániť tomu, aby sa celá ťarcha dlhu prenášala opäť na občanov a to vo forme zdražovania cestovných lístkov alebo náhrad za dopravu," informovala premiérka na tlačovej besede. Predaj Carga však nie je vôbec istý. "Máme záujem konsolidovať Cargo i letisko Bratislava. Až potom hľadať partnera. Takže nie ich privatizácia alebo predaj," uviedol Ľubomír Tuscher z komunikačného odboru ministerstva dopravy.

Premiérka tiež hovorila o pripravovanej transformácii nemocníc. "A to z dôvodu dlhov, ktoré permanentne v týchto zariadeniach sú. Transformácia, oddlžovanie a zároveň sprístupnenie zdravotníckej starostlivosti je zadanie pre najbližší rok." Rovnako aj toto jej tvrdenie bolo vyvrátené , nakoľko sa predaj podielov v nemocniciach oficiálne neplánuje. "Ministerstvo zdravotníctva pripravuje transformáciu štátnych nemocníc, ktoré fungujú ako príspevkové organizácie, na akciové spoločnosti so 100-percentnou účasťou štátu a nemá v pláne ich privatizovať," uviedla hovorkyňa ministerstva zdravotníctva Katarína Zollerová. Premiérkine slová poopravil aj jej hovorca Rado Baťo. "V prípade Carga pripraví minister dopravy podklady a až na základe jeho návrhu rozhodne vláda. V nemocniciach musí prebehnúť transformácia, ale o vstupe investorov sa vôbec neuvažuje," uviedol.

Vo všeobecnosti návrhy na privatizáciu podáva Fond národného majetku, ktorého návrhy následne schvaľuje vláda. V ostatnej správe fond odporučil privatizovať "šesť teplární, 17 podnikov osobnej autobusovej dopravy SAD, ST, Burzu cenných papierov v Bratislave (BCPB), DMD Holding či kúpele Sliač a Bardejov."

Denník SME prišiel 19. januára 2011 s vyhlásením I. Radičovej, že strategické podniky sa nebudú predávať. "Vo firmách, kde má štát významnejší podiel a tie podniky sú ziskové, nie je žiaden dôvod na úvahy o predaji," povedala I. Radičová po rokovaní vlády, ktorá tak reagovala tak na otázku o privatizácii štátnych teplární.

Tlačová agentúra SITA prišla 28. januára s informáciou, že ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja predložilo do pripomienkového konania návrh na schválenie vstupu strategického partnera pre Bratislavské letisko. Ministerstvo sa preto chystá vybrať vhodného konzultanta s medzinárodnými skúsenosťami a pripraviť medzinárodný tender na výber koncesionára letiska. Tento proces by mal byť podľa ministerstva dopravy ukončený najneskôr do konca roka 2012 a začať by mal ihneď po schválení návrhu vo vláde. Bratislavské letisko by tak získal vybraný súkromný investor do dlhodobého prenájmu formou koncesie na 20 až 30 rokov, pričom štát bude naďalej jeho vlastníkom.

deklarovala
volebnom programe KDH
programe strany Most-Híd
volebnom programe SaS
SITA
TASR
programovom vyhlásení
programových tézach
hovorila
Predaj Carga
hovorila
vyvrátené
ostatnej
SME
SITA


...ekonomika ide veľmi dobre. Tento rok čakáme, že bude rast ešte vyšší ako 4%.

Podľa portálu Euractiv.sk je Slovensko jedinou krajinou EÚ, kde sa očakáva výrazné zrýchlenie hospodárskeho rastu a to na 3.8 % v roku 2018 a 4 % v roku 2019. Pre porovnanie, v roku 2016 narástol HDP medziročne o 3.3 % a rovnaký nárast bol zaznamenaný aj v roku 2017. Podľa Európskej komisie je hnacím motorom rastu HDP na Slovensku súkromná spotreba podporená stabilným rastom zamestnanosti, nárastom reálnych miezd a nízkymi cenami úverov. Uvedené európske prognózy sa však nezhodujú presne s prognózou zverejnenou v Návrhu rozpočtu na 2018-2020, v ktorom sa výška HDP na rok 2018 predpokladá na úrovni 4.2 % (Hlavná kniha, .pdf , str. 5), kým EK uvádza medziročný rast 3,8%. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Euractiv.sk

komisie

.pdf

prognózy


Pretože ja si naozaj nepamätám a som v parlamente desať rok, že by pán podpredseda parlamentu Béla Bugár vystúpil aj k niečomu inému, napríklad k hospodárskemu zákonu, alebo k niečomu inému, ako práve tieto menšinové jazyky.

Čo si poslanec Kaliňák pamätá, zhodnotiť nevieme, každopádne faktom je, že B. Bugár napr. v minulom volebnom období počas hodiny otázok vystúpil s otázkou na vtedajšieho ministra dopravy Ľ. Vážneho ohľadom rýchlostnej komunikácie R7. Ďalej sa B. Bugár spolu s ďalšími poslancami podieľal napr. na novele zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 120/1993 Z. z. O platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov . Zákon vyšiel 23. decembra 2010 v Zbierke zákonov. Hoci sa nejedná o vystúpenie v parlamente, ale o spoluúčasť na tvorbe zákona, možno tak jednoznačne vyvrátiť tvrdenie R. Kaliňáka, že sa predseda strany Most-Híd zaujíma len o "menšinové jazyky."

vystúpil s otázkou
podieľal


Kauza Gorila sa vyšetrovala od októbra 2010. A bola zastavené na pokyn bývalého generálneho prokurátora Trnku Vojenskou prokuratúrou.

Vyšetrovanie kauzy Gorila začalo už v roku 2009 ako tvrdí riaditeľ Úradu boja proti korupcii Tibor Gašpar. Dobroslav Trnka samotné zastavenie kauzy nenariadil, ale naliehal na vojenskú prokuratúru, aby tak urobila. Výrok Daniela Lipšica tak hodnotíme za nepravdivý.

naliehal


...Rakúsko, kde naozaj až 30% HDP je tvorené (z cestovného ruchu, pozn.).

Cestovný ruch tvorí dlhodobo veľkú časť HDP Rakúska. Štatistický portál Statistik Austria uvádza , že Rakúsko z neho získava približne 16 % HDP. Podľa Svetovej rady cestovného ruchu (WTTC) predstavoval turizmus a cestovný ruch v Rakúsku v roku 2017 14,8 % HDP ( .pdf , s. 1) a v roku 2016 to bolo 15,6 % HDP ( .pdf , s. 1). Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

uvádza .pdf .pdf


Po štyroch mesiacoch neskutočných debát (pozn.: o zrušení RTVS a vytvorení STVR) boli viaceré, aj tuná na pôde verejnoprávnej televízie, aj na rôznych iných fórach diskusie, bolo pripomienkové konanie, ktoré malo alebo rozporové konanie, ktoré malo cez 360 pripomienok, vrátil sa ten zákon, diskutovalo sa to vnútri koalície, potom bolo jedno veľké stretnutie na ministerstve kultúry, bolo prvé čítanie, išlo to v štandardnom legislatívnom procese, nie v skrátenom, tzn. bola diskusia na výboroch, bola diskusia v pléne v prvom čítaní.

Vládny zákon o Slovenskej televízii a rozhlase (STVR) bol prijatý 20. júna 2024 78-imi hlasmi koaličných poslancov v riadnom legislatívnom procese . Pri schvaľovaní návrhu zákona však nebola dodržaná štandardná lehota pripomienkového konania., mMinisterka kultúry, ktorá zákon predložila, sa navyše nezúčastnila rozporových konaní k zákonu. Vláda sa nezúčastnila ani mimoriadneho mediálneho výboru Národnej rady SR k budúcnosti verejnoprávneho média, na ktorí boli pozvaní aj členovia štrajkového výboru RTVS. Diskusia s odbornou aj laickou verejnosťou o návrhu zákona o STVR bola zásadne obmedzená, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Pripomienkové konanie k návrhu vládneho zákona o STVR, ktoré Michelko zdôrazňuje, sa síce uskutočnilo, jeho trvanie bolo však skrátené na minimálne obdobie. Podľa zákona má pripomienkové konanie trvať minimálne 15 pracovných dní, ak predkladateľ neurčí dlhšiu lehotu (. pdf , str. 10, Čl. 13, ods. 6). V prípade zákona o STVR prebiehalo iba sedem pracovných dní, od 11. do 19. marca 2024. Legislatíva umožňuje pripomienkové konanie v skrátenej forme iba v prípade mimoriadnych udalostí, medzi nimi napríklad vyhlásenie núdzového stavu, alebo ohrozenie ľudských práv (. pdf , str. 10, Čl. 13, ods. 7). Po dobu skráteného pripomienkového konania k návrhu prišlo 327 pripomienok , vrátane 42 hromadných .

Ak je pripomienka považovaná za zásadnú, predkladateľ/ka navrhovaného zákona jej musí vyhovieť, v opačnom prípade sa stane predmetom rozporu a musí byť prerokovaná.V prípade návrhu o zákone o STVR podala zásadnú pripomienku strana SaS spoločne so zástupcami kultúrnej obce, ktorá získala dohromady približne 11-tisíc podpisov. V pripomienke vyjadrili nesúhlas so zákonom ako celkom, ale aj s procesom jeho prijímania, vrátane skráteného pripomienkového konania.

Rozporové konania na ministerstve kultúry sa ukončili 22. marca 2024. Ministerka kultúry Martina Šimkovičová (SNS), ktorá návrh na zrušenie RTVS podala, sa na rozporovom konaní so zástupcami hromadných pripomienok nezúčastnila . Prítomní boli len štátny tajomník Tibor Bernaťák a generálny tajomník ministerstva Lukáš Machala. Strana SaS sa po ukončení rozporového konania vyjadrila , že žiadny zo zásadných bodov nebol vládou akceptovaný. Samotné ministerstvo kultúry uviedlo , že navrhovaný zákon posunulo na rokovanie vlády aj napriek nevyriešeným rozporom. Vláda schválila návrh zákona na predloženie do parlamentu v apríli 2024. Spravila tak napriek napriek tomu, že podľa legislatívnych pravidiel vlády schválenie návrhu zákona predpokladá akceptovanie zásadných pripomienok (. pdf , str. 11, Čl. 14, par. 4).

Ministerka kultúry a koaliční poslanci sa rovnako nezúčastnili ani mimoriadneho mediálneho výboru Národnej rady SR, kam boli pozvaní aj členovia štrajkového výboru RTVS. Na výbore, ktorý sa mal uskutočniť 18. júna 2024, mala prebehnúť diskusia o budúcnosti verejnoprávneho média.

Zákon môže byť v priamom rozpore s nariadením Európskej únie (EÚ) o slobode médií, ktorý nadobudne platnosť 8. augusta 2025. Situáciu ohľadom STVR preto inštitúcia podrobne sleduje . Schválený zákon podpísal prezident Pellegrini 30. júna 2024. Podľa prezidenta zákon nezasahuje do slobody slova a je v súlade s medzinárodnými normami, ktorými je Slovensko viazané. Pellegrini zároveň vyzval vládu a parlament, aby zabezpečili súlad nového zákona s novým nariadením Európskeho parlamentu a Rady Európskej únie o slobode médií.

prijatý
riadnom legislatívnom procese
pdf
prebiehalo
pdf
prišlo
pripomienok
hromadných
pripomienku
vyjadrili
nezúčastnila
vyjadrila
uviedlo
schválila
pdf
nezúčastnili
prebehnúť
rozpore
nariadením
platnosť
sleduje
podpísal
nezasahuje
vyzval


...tých krúžkom získala najviac spomedzi všetkých žien v politike (Lucia Nicholsonová, pozn.), druhá najsilnejšia bola u nás v rámci strany...

Lucia Nicholsonová získala vo voľbách do NR SR (2016) 84 963 preferenčných hlasov. Vyplýva to z oficiálnych výsledkov zverejnených na stránke Štatistického úradu . Je to najviac zo všetkých žien kandidujúcich v týchto voľbách a zároveň aj druhý najlepší výsledok v rámci strany Sloboda a Solidarita. Na základe týchto údajov hodnotíme výrok ako pravdivý.

voľbách do NR SR (2016)
Štatistického úradu


...momentálne majetkové priznania kontroluje jeden výbor v parlamente pre nezlučiteľnosť funkcií.

Výbor NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií okrem iného vedie evidenciu oznámení funkcií, zamestnaní, činností a majetkových pomerov verejných funkcionárov. Je jediným výborom z 19 výborov NR SR, ktorý kontroluje majetkové priznania, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Výbor výborov zákon


Takéto navýšenie (minimálnej mzdy - pozn.) o 60 EUR, to môže malým a stredným podnikateľom, ktorých Most-Híd zastupuje v tejto vláde, aj v Národnej rade (poškodiť).

V septembri 2019 vláda rozhodla o zvýšení mesačnej minimálnej mzdy o 60 eur na sumu 580 od 1. januára 2020. Gábor Gál vysvetľoval, prečo sa na vláde pri hlasovaní zdržal . Národná banka Slovenska v pripomienkach k nariadeniu upozorňovala na to, že výrazné zvýšenie minimálnej mzdy môže „ negatívne ovplyvniť vývoj zamestnanosti, ako aj ohroziť konkurencieschopnosť, najmä v regiónoch s vyššou nezamestnanosťou a nižšou mzdovou úrovňou.” Na „enormné navýšenie nákladov práce” a „brzdenie konkurencieschopnosti” sa sťažovala aj Asociácia priemyselných zväzov. Asociácia zamestnávateľských zväzov toto zvýšenie minimálnej mzdy označila za „hazard”. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

rozhodla zdržal Národná sťažovala


No predovšetkým treba povedať, že ak na Slovensku pravicové vlády sprivatizovali celý energetický sektor, tak ak niekto kúpi niečo, tak chce z toho zisk. Ak dnes je v Slovenských elektrárňach 66% vlastník talianska spoločnosť Enel alebo ak SPP najskôr kúpili Nemci a Francúzi a tí to potom predali českej spoločnosti, ak si zoberieme distribučné spoločnosti Stredoslovenská a Západoslovenská, Východoslovenská, všetko bolo predané, bolo sprivatizované a všade získali kontrolu zahraniční partneri.

Je pravdou, že privatizácia slovenského energetického sektora sa odohrala len počas pravicových vlád, keďže počas dvoch vlád Roberta Fica bola sprivatizovaná len prešovská tepláreň, ktorá bola časťou košickej teplárne. Pravdivá je taktiež i informácia o tom, že Enel vlastní 66 % akcií Slovenských elektrární a že v SPP, Stredoslovenskej, Západoslovenskej a Východoslovenskej distribučnej spoločnosti majú manažérsku kontrolu zahraniční partneri. Taktiež je pravdou, že talianska spoločnosť Enel vlastní 66 % akcií Slovenských elektrární, no má manažérsku kontrolu .

sprivatizovaná

66 % akcií

kontrolu

privatizácii SPP

predstavenstvom

česká

kúpila

Stredoslovenskej energetiky - distribúcie

dcérskou spoločnosťou

členom

kontrolu

členom

pod

kontrolou

kontrolu


Dnes máme priemerný zárobok okolo 900 eur a minimálna mzda je dnes cez 400 eur.

Priemerná nominálna mesačná mzda bola v druhom štvrťroku na úrovni 901 eur a minimálna mzda je od 1. januára 2016 na úrovni 405 eur. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Historické dáta

dosahujú

1. januára 2017


...doplácame na takisto na subjektívnu chybu, ktorá je dielom tej vládnej koalície, v ktorej ste sedeli, a to je experiment, ktorí ste robili so svetovou bankou oddelenie peňazí na sociálnu podporu, ktoré ste delili 50 % na priebežný systém, 50 % odklad do druhého piliera, ktorý nie je aktívny dneska, z neho sa 2/3 nesmú použiť na území Slovenska...


Prezident republiky má veľmi silné postavenie v rámci zahranično-politických nejakých právomocí, kompetencií a prezident republiky okrem iného ratifikuje aj medzinárodné zmluvy.

Štátne zriadenie Slovenskej republiky nesie znaky parlamentnej zastupiteľskej demokracie ( .pdf , s. 2). Jedným zo znakov tohto modelu je slabé ústavné postavenie prezidenta. V roku 1999 došlo k zmene spôsobu voľby prezidenta z nepriamej na priamu voľbu ale aj úprave jeho ústavného postavenia a právomocí. Podľa ústavného sudcu Ladislava Orosza však " globále nedošlo aspoň z hľadiska jeho ústavných právomocí k posilneniu jeho ústavného postavenia" ( .pdf , s. 3 a 8) Prezident SR disponuje zahranično-politickými právomocami a ratifikuje medzinárodne zmluvy, avšak táto právomoc je skôr symbolická. Podľa článku 7 ods. 4 Ústavy SR, v prípade významných medzinárodných zmlúv politickej ale aj vojenskej povahy z ktorých napríklad vzniká členstvo v medzinárodných organizáciách je potrebný pred samotnou ratifikáciou súhlas Národnej rady SR. Výrok preto hodnotíme ako zavádzanie. O prezidentovi SR a jeho právomociach sa hovorí v Ústave SR ( .pdf ). Konkrétne o jeho právomociach sa píše v čl. 102. Podľa tohto článku prezident: "a) zastupuje Slovenskú republiku navonok, dojednáva a ratifikuje medzinárodné zmluvy. Dojednávanie medzinárodných zmlúv môže preniesť na vládu Slovenskej republiky alebo so súhlasom vlády na jej jednotlivých členov, b) môže podať na Ústavný súd Slovenskej republiky návrh na rozhodnutie o súlade dojednanej medzinárodnej zmluvy, na ktorú je potrebný súhlas Národnej rady Slovenskej republiky, s ústavou alebo s ústavným zákonom, c) prijíma, poveruje a odvoláva vedúcich diplomatických misií" (. pdf , s. 23). Neskôr sa v bode l) a m) hovorí, že prezident: "l) vypovedáva vojnu na základe rozhodnutia Národnej rady Slovenskej republiky, ak je Slovenská republika napadnutá alebo ak to vyplýva zo záväzkov z medzinárodných zmlúv o spoločnej obrane proti napadnutiu, a uzatvára mier, m) môže na návrh vlády Slovenskej republiky nariadiť mobilizáciu ozbrojených síl, vyhlásiť vojnový stav alebo vyhlásiť výnimočný stav a ich skončenie" ( .pdf , s. 24) . Základné ustanovenia Ústavy SR upravujú aj spôsob prijatia medzinárodných zmlúv. Podľa článku 7 ods. 4: "Na platnosť medzinárodných zmlúv o ľudských právach a základných slobodách, medzinárodných politických zmlúv, medzinárodných zmlúv vojenskej povahy, medzinárodných zmlúv, z ktorých vzniká Slovenskej republike členstvo v medzinárodných organizáciách, medzinárodných hospodárskych zmlúv všeobecnej povahy, medzinárodných zmlúv, na ktorých vykonanie je potrebný zákon, a medzinárodných zmlúv, ktoré priamo zakladajú práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb, sa vyžaduje pred ratifikáciou súhlas Národnej rady Slovenskej republiky." ( .pdf , s. 3) Dátum zverejnenia analýzy: 11.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf .pdf .pdf pdf .pdf .pdf


Bol som tam počas celého rokovania (odvolanie ministra Kaliňáka, pozn.).  Vystupoval som v rozprave, aj v podstate však vlastne to bola tá prerušená schôdza.

Podľa nami dohľadaných informácií Igor Matovič nevystúpil ako rečník počas rozpravy o Návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vyslovenie nedôvery podpredsedovi vlády Slovenskej republiky Robertovi Kaliňákovi, poverenému riadením Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. Zároveň sa nezúčastnil hlasovania o vyslovení nedôvery Róbertovi Kaliňákovi. Na základe zisteného hodnotíme výrok ako nepravdivý.

V ten deň mal Matovič iba úvodné slovo pri rozprave o Návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vyslovenie nedôvery predsedovi vlády Slovenskej republiky Robertovi Ficovi. Pri danom návrhu sa zúčastnil aj hlasovania , kedy návrh svojím hlasom podporil.

nevystúpil nezúčastnil úvodné hlasovania


V roku 2011 sme spustili 4 ďalšie balíky z eurofondov, z toho dva boli aj zrealizované v krajoch Košickom, Prešovskom, Nitrianskom a Trnavskom, ale boli pánom ministrom zastavené v krajoch Banskobystrickom, Žilinskom a Trenčianskom.

Ján Figeľ uvádza nesprávny rok kedy sa začali realizovať, resp spustili dva balíky projektov Eliminácia bezpečnostných rizík na cestách I. tried v Trnavskom a Nitrianskom regióne a Košickom a Prešovskom regióne. Plán dokončenia týchto projektov je až rok 2013. Na druhej strane je pravdou, že dva balíky projektu Eliminácia rizík na cestách I. tried, zrušila Slovenská správa ciest verejnú súťaž v auguste 2012 v Trenčianskom a Žilinskom regióne, ktorú vyhlásila až v júni 2012. Podľa informácií Demagog.sk, projekt Eliminácie rizík na cestách I. triedy nie je realizovaný ani v Banskobystriskom kraji. Výrok ako celok hodnotíme ako zavádzanie. Ján Figeľ by hovoril pravdu o zrealizovaní projektu obnovy ciest v roku 2011, ak by hovoril projekte "Odstraňovanie nevyhovujúcich technických parametrov na cestách I. triedy" , ktorý sa ktorý sa zrealizoval (spustil a dokončil) v Bratislavskom, Košickom, Banskobystrickom a Žilinskom regióne. Tento projekt obnovy ciest I. triedy z peňazí EÚ bol odštartovaný v roku 2011. V roku 2012 začal projekt obnovy ciest 1. triedy Košickom, Prešovskom, Nitrianskom a Trnavskom. Ide konkrétne o projekty Eliminácia bezpečnostných rizík na cestách I. tried v Trnavskom a Nitrianskom regióne a Eliminácia bezpečnostných rizík na cestách I. tried v Košickom a Prešovskom regióne . Tieto projekty sa začali v roku 2012, no plán dokončenia je až rok 2013. V stavbách ukončených v roku 2012 sa spomínané projekty nenachádzajú ako ukončené. Podľa Výročnej správy (s. 30) Slovenská správa ciest 2011 v spojitosti s týmto projektom, boli zrealizované (dokončené) projekty obnovy ciest 1. triedy, v regióne Bratislavskom (8 km), Košickom (73 km), Banskobystrickom (9 km) a Žilinskom (10 km). V júli 2012 Slovenská správa ciest (SSC) ako zadávateľ rekonštrukcie zrušil prebiehajúcu súťaž na modernizáciu ciest I. triedy v regiónoch Žilinskom a Trenčianskom. Dôvodom zrušenia bola hrozba, že EK nepreplatí 200 miliónov euro, ktoré smerovali na Elimináciu bezpečnostných rizík na cestách I. tried. SITA , 10. augusta 2012: "Európska komisia (EK) nemusí Slovensku preplatiť peniaze použité namiesto opráv na výstavbu ciest prvej triedy. Ak komisia rozhodne o neoprávnenom použití peňazí, hrozí, že 200 mil. eur bude musieť Slovensko zaplatiť zo štátneho rozpočtu. ... Slovenská správa ciest v júli zrušila verejnú súťaž na elimináciu bezpečnostných rizík na 22 úsekoch ciest prvej triedy v Trenčianskom a Žilinskom samosprávnom kraji v dĺžke 138 kilometrov. Tender pritom vyhlásila začiatkom júna." O zrušení modernizácie ciest v Banskobystrickom regióne Demagog.sk nezistil, žiadne informácie. V prehľade stavieb na roky 2011-2014 Odstraňovanie nevyhovujúcich technických parametrov na cestách I. triedy, alebo Eliminácia bezpečnostných rizík na cestách I. triedy Banskobystrickom regióne nie je uvedené, to znamená, že sa neplánuje realizovať. Dátum zverejnenia analýzy: 25.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Trnavskom a Nitrianskom regióne
Košickom a Prešovskom regióne
ukončených
Výročnej správy
SITA
V prehľade stavieb

https://demagog.sk/vyrok/Eliminácia bezpečnostných rizík na cestách I. tried v Trnavskom a Nitrianskom regióne


To som ešte ani nevidel, že v lete im stúpa nezamestnanosť, keď sú sezónne práce.

Robert Fico má pravdu, keď tvrdí, že nezamestnanosť v lete stúpala. Ak vezmeme do úvahy vývoj evidovanej miery nezamestnanosti v roku 2011 (podľa mesačných štatistík nezamestnanosti ÚPSVaR SR) naozaj môžeme vidieť že medzi mesiacmi Jún až August došlo k jej miernemu nárastu - o 0,14percentuálneho bodu (z 12,98 % na 13,12 %). Priemerná nezamestnanosť v letných mesiacoch roku 2011 je tak od priemeru za všetky mesiace tohto roka väčšia o 0,04 %.

štatistík


Rozdelí sa to (právomoci prezidenta, pozn.) medzi vládu a predsedu Národnej rady.

Právomoci prezidenta sa počas nezvolenia prezidenta alebo jeho neschopnosti vykonávať funkciu vždy delili medzi vládu, resp. jej predsedu a predsedu národnej rady. Takže nikdy nepatrili iba exekutíve. Líšili sa však právomoci, ktoré im boli pridelené. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ústavy texte


No však ona to priznala (I. Radičová, stretnutie s J. Haščákom u nej doma pozn.). Síce tak trošku s ťažkosťami, lebo najprv nie, potom áno, potom úplne a ktovie ako to bolo.

TASR : Premiérka Iveta Radičová sa dôrazne ohradzuje voči tvrdeniu hovorcu Penty, ktorý sa vyjadril: "Medzi verejných činiteľov, s ktorými zástupcovia Penty komunikovali, patrila aj premiérka Radičová." Toto tvrdenie hovorcu Penty je lož.

Neskôr však podľa SME.sk premiérka priznala, že u nej doma boli aj zástupcovia finančnej skupiny Penta. Podľa nej sa to však udialo v čase, keď ešte nebola premiérkou.

TASR

SME.sk


...skoro 500 miliónov eur. 478 miliónov eur. Pre vašu predstavu to sú všetky peniaze, ktorými ročne pracuje napríklad rezort zahraničných vecí, hospodárstva a kultúry dohromady.

Príklad P.Kažimíra nie úplne presný, no vzhľadom na to, že hovorí o približnom objeme financií, výrok hodnotíme ako pravdivý.

Vychádzame zo zákona o štátnom rozpočte 7. decembra 2011. P. Kažimír prirovnáva sumu 478 miliónov eur k výdavkom v rezorte zahraničných vecí, hospodárstva a kultúry, čo je spolu približne 518 miliónov eur.

Príloha č. 2 zákona o štátnom rozpočte:

zákona
Príloha č. 2


Pani štátna tajomníčka Jankovská bola obvinená odsúdeným človekom.

Štátna tajomníčka ministerstva spravodlivosti Monika Jankovská je podozrivá z podieľania sa na násilnom prebratí trenčianskeho podniku Fatima a zo vzatia úplatku. S obvineniami prišli prevádzkovatelia podniku Ondrej Janíček a Jozef Strelčík a muž, ktorého údajne Janíček vydieral, Tibor Juris. Janíček bol spolu s jeho obchodným partnerom Strelčíkom v roku 2002 odsúdený za zločin vydierania na 15 mesiacov práve Monikou Jankovskou, ktorá v tom období pracovala ako sudkyňa na krajskom súde v Trenčíne. Napriek tomu, že legitímnosť rozsudku je otázna a nie je jasné či NAKA v súvislosti s týmto obvineniami už začala vyšetrovanie, výrok hodnotíme ako pravdivý.

podozrivá odsúdený NAKA nepoznala odmieta


A nie je pravda a nevyhovárajte sa na to, že v Nemecku alebo v Rakúsku, respektíve v Dánsku, tam klesá všade nezamestnanosť. To sú naši najbližší partneri hospodárski, im sa darí potláčať ten rast nezamestnanosti.

V Nemecku, tak ako aj v Dánsku nezamestnanosť klesá. P. Frešo však nesprávne uvádza údajný pokles nezamestnanosti v Rakúsku. Podobne fakticky nepresne hovoril o údajnom poklese nezamestnanosti v Rakúsku už v minulosti ( Na telo , 10. marca 2013). V skutočnosti v Rakúsku nezamestnanosť rastie. Vzhľadom na to, že P. Frešo síce správne uvádza vývoj nezamestnanosti v Nemecku a Dánsku, no nesprávne uvádza vývoj nezamestnanosti v Rakúsku, výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Nemecko je podľa podľa štatistiky Ministerstva hospodárstva SR najdôležitejším obchodným partnerom (1. miesto celkovo), Rakúsko (7. miesto miesto v rámci EÚ). Dánsko je pre Slovensko 15. najdôležitejším obchodným partnerom v rámci EÚ priestoru. Ak sa pozrieme na ročné miery ( Eurostat ) nezamestnanosti tak je zrejmé, že v Nemecku a Dánsku klesá miera nezamestnanosti. No v prípade Rakúska nezamestnanosť v rokoch 2010 a 2011 síce klesala, no v roku 2012 má rastúci trend. Posledné údaje pre Rakúsko sú pre 3. kvartál 2012. Krajina/rok 2009 2010 2011 2012 Dánsko 6,0 7,5 7,6 7,5 Nemecko 7,8 2,2 3,2 4,2 Rakúsko 4,8 4,4 4,2 4,3 Ak sa pozrieme na štvrťročné údaje nezamestnanosti ( Eurostat ), tak je zrejmé, že opäť len v prípade Dánska a Nemecka možno hovoriť o poklese nezamestnanosti. Krajina/rok Q1 2010 Q2 2010 Q3 2010 Q4 2010 Q1 2011 Q2 2011 Q3 2011 Q4 2011 Q1 2012 Q2 2012 Q3 2012 Q4 2012 Dánsko 8,0 7,6 7,4 7,4 8,2 7,5 7,6 7,6 8,2 7,9 7,5 7,1 Nemecko 8,1 7,1 6,8 6,6 6,8 6,0 5,8 5,5 6,0 5,5 5,5 5,3 Rakúsko 4,8 4,5 4,5 4,1 4,6 4,1 3,7 4,3 4,4 4,3 4,4 4,5 Aj v prípade medziročnej (január 2012 - február 2013 - Eurostat , posledné údaje ) klesla nezamestnanosť v Nemecku o 0,2 p.b. a v Dánsku o 0,1 p.b.. Podľa rovnakej štatistiky sa však nezamestnanosť v Rakúsku zvýšila o 0,7 p.b.. Krajina/mesiac Január 2012 Február 2012 Máj 2012 Jún 2012 Júl 2012 August 2012 Sept. 2012 Október 2012 Novem. 2012 Dec. 2012 Január 2013 Február 2013 Dánsko 7,4 7,5 8,0 7,9 7,6 7,4 7,2 7,3 7,3 7,4 7,4 7,4 Nemecko 5,6 5,6 5,5 5,5 5,5 5,4 5,4 5,4 5,4 5,4 5,4 5,4 Rakúsko 4,1 4,1 4,3 4,5 4,5 4,5 4,4 4,5 4,5 4,7 4,8 4,8 Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Na telo
štatistiky
Eurostat
kvartál
Eurostat
Eurostat
údaje


Po parlamentných voľbách bude nevyhnutné okamžite prijať opatrenia, ktoré povedú k zníženiu deficitu pod 3 % už v roku 2013. Naplníme týmto politický záväzok Slovenska voči Európskej únii, ktorý je zapísaný v Programe stability a rastu a v Národnom programe reforiem na roky 2012 až 2014.

V Národnom programe reforiem na roky 2011 - 2014 (.pdf), ktorý bol odsúhlasený kabinetom Ivety Radičovej ešte v apríli 2011, sa uvádza zámer znížiť deficit verejnej správy pod 3% , presne na 2,9% HDP . Následne v období po roku 2013 je cieľom pokračovať v konsolidácii tak, aby došlo k postupnému poklesu hrubého dlhu verejnej správy na HDP a aby sa v strednodobom horizonte dosiahol vyrovnaný rozpočet. Dosiahnutie vyrovnaného rozpočtu je nevyhnutné z hľadiska dlhodobej udržateľnosti verejných financií, ktorá predstavuje základný cieľ fiškálnej politiky Slovenska. Program stability a rastu (.pdf) o znižovaní deficitu pod 3 % v roku 2013 hovorí na niekoľkých miestach. Napríklad: "Termín na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013 povaţuje Slovensko za adekvátny. Podľa schváleného Rozpočtu verejnej správy na roky 2011 aţ 2013 a návrhu Východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2012 aţ 2014 sa predpokladá postupné zniţovanie deficitu verejnej správy s cieľom dosiahnuť hodnotu 2,9 % HDP v roku 2013, pričom väčšina potrebného konsolidačného úsilia je sústredená do roku 2011. "

po roku 2013

Program stability a rastu


Mimochodom viete, že do Medzinárodného menového fondu platíme peniaze, naposledy pred 2 rokmi? Bolo to niekoľko miliard korún a vie o tom verejnosť napríklad, že z Medzinárodného fondu sa pomáhalo krajinám ako Pakistan, Togo a proste kade tade po svete idú peniaze aj našich daňových poplatníkov? To je ale uznaný systém, ktorý nikto nerieši.

Medzinárodný menový fond (MMF) skutočne požičiava peniaze " kade-tade " po svete - napr. aj Togu a Pakistanu, ako správne uvádza Peter Kažimír. Ostatne, to je funkcia, pre ktorú bol pred 65 rokmi založený.

kade-tade dohoda tu tu


...je otvorená téma (...), aby sa Slovenská správa ciest spojila s NDS...

Zlúčenie Slovenskej správy ciest a Národnej diaľničnej spoločnosti avizoval Árpád Érsek (Most-Híd) už v roku 2016 a neskôr aj v máji 2017, ako o tom píše aj portál sluby.sme.sk . Spojením dvoch firiem spadajúcich pod Ministerstvo dopravy, by mala vzniknúť spoločnosť, ktorá bude mať na starosti cesty I. triedy, rýchlostné cesty a diaľnice. Sľub by mal byť splnený do konca roku 2018. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

sluby.sme.sk


tak kurzarbeit ide do mzdy 800 EUR, tým akože veľkej väčšine ľudí týmto pomôžeme. Ale teraz došli zamestnávatelia, že oni chcú 1100

Ak musela slovenská firma obmedziť prevádzku kvôli koronavírusu, môže od štátu žiadať náhradu mzdy pre zamestnanca vo výške 80% jeho priemerného zárobku - maximálne do výšky 880 eur mesačne. Znamená to, že zamestnanec s hrubou mzdou 1 100 eur (priemerná slovenská mzda za rok 2019) má nárok na vyplatenie hornej hranice náhrady príjmu, teda 880 eur. Zamestnávateľské zväzy požadujú zvýšenie tejto hranice na aspoň 1 032 eur. Približne dve tretiny Slovákov zarábajú menej , ako je priemerná mzda. Tvrdenie Richarda Sulíka hodnotíme ako pravdivé.

žiadať požadujú menej


To ja mám teraz rozoberať krb, ktorý tam dal postaviť nefunkčný pán Dzurinda, keď tu došiel pán Bush, aby sa mu zapáčil?

Nepodarilo sa nám vyhľadať žiadnu oficiálnu informáciu, ktorá by potvrdila stavbu tohoto krbu. Nejedná sa o prvý prípad kedy Fico krb zmieňuje. Ako obranu to použil aj v roku 2009 v súvislosti s kauzou predaja emisií .

kauzou predaja emisií


Normálna procedúra (prijímania nových liekov, pozn.) pán minister trvá do sto dní.

Ak mal Fico na mysli pod normálnou procedúrou žiadosť o zaradenie lieku do zoznamu liekov, tak podľa zákona č. 577/2004 (.pdf) o rozsahu zdravotnej starostlivosti § 16 ods.2

zákona č. 577/2004 (.pdf)


Zriadenie štátneho elektronického trhoviska pre všetky podlimitné zákazky štátnych inštitúcií a samospráv. Toto zásadné protikorupčné opatrenie zabezpečilo za 4 mesiace testovacej a 2 mesiace ostrej prevádzky úsporu vo výške 2 mil. eur.

Elektronický kontrakčný systém (EKS) je ďalším z opatrení, pomocou ktorých sa vláda Roberta Fica snaží bojovať proti korupcii. Na základe publikovaných čísel zo zdrojov Ministerstva vnútra vyplýva, že k 5. máju 2015. projekt usporil celkovo 4,7 milióna eur, pričom do konca marca sa táto úspora pohybovala na úrovni približne 2,3 milióna. Táto "úspora" je však definovaná ako rozdiel medzi výškou maximálnych zdrojov, ktoré nákupca do systému zadá, a výslednou sumou, za ktorú sa obchod uskutoční. Ak však hovoríme o celkovej úspore systému, je nutné vziať do úvahy aj jeho náklady. Podľa ministra Kaliňáka sa náklady na systém k 5. máju 2015 pohybovali na úrovni 3,5 milióna eur. Vo výsledku je preto úspora nižšia ako 2 milióny eur - približne 1,2 milióna eur, v prípade započítania úspory z cvičných mesiacov 1,5 milióna eur. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

systém
úspora
5. mája
informoval
analýzu
trhovisko
štátne
TASR


Vy ste to videli aj vtedy, že dopredu, že kto je ten pán Kotlár, o ňom sú videá verejne známe, že aký je to, aký je to konšpirátor.

Súčasný splnomocnenec vlády pre prešetrenie pandémie a poslanec Peter Kotlár bol od roku 2018 do roku 2023 konateľom spoločnosti TV Slovan. Projekt TV Slovan je kanál na platforme Youtube, na ktorom Peter Kotlár pravidelne vysielal diskusie s terajšou ministerkou kultúry, Martinou Šimkovičovou, a ďalšími hosťami. Svoje videá dvojica uverejňovala aj na sociálnej sieti Facebook, na ktorej svoj profil po voľbách v roku 2023 premenovali z TV Slovan na „Martina a Peter”.

Peter Kotlár a Martina Šimkovičová boli stálymi moderátormi vo vysielaní TV Slovan, kam si pozývali hostí šíriacich rôzne konšpiračné teórie. Moderátori hosťom šíriacim konšpiračné teórie neoponovali a ich tvrdenia nekonfrontovali s faktami. Hostia častokrát konšpiračné teórie vo vysielaní TV Slovan šírili bez opozície moderátorov, s ich prikyvovaním alebo verbálnym súhlasom. V relácii vystupovali osobnosti iba z jednej časti názorového spektra.

Vo vysielaní TV Slovan z 6. júna 2022, v ktorej bol hosťom Kamil Jakub, známy šírením konšpiračných teórií na webe dostojneslovensko.eu, Peter Kotlár hovorí o biolaboratóriách na výrobu vírusov, ktoré sa podľa neho nachádzajú na Ukrajine. Rusi podľa Kotlára vojenskou inváziou prekazili dodanie nových variant Covidu-19. Z biolaboratórií sa podľa neho vírusy dostávajú medzi ľudí zrejme pomocou lietadiel alebo inak (. video , 00:46:58). Konšpirácia o biolaboratóriách je častým naratívom objavujúcim sa na dezinformačných weboch. Existencia práškovacích lietadiel, ktoré vypúšťajú rôzne chemické látky, je takisto častým naratívom dezinformačných a konšpiračných webov.

Hosťom bol ďalej napríklad extrémista Daniel Bombic, známy pod internetovým pseudonymom „Danny Kollar”. Na Bombica sú vydané tri medzinárodné zatykače, v súčasnosti žije v Londýne. Vo svojich videách počas pandémie šíril konšpirácie o Covide-19, ktorý podľa neho neexistuje , ďalej očkovanie označil za zbraň na vyhubenie bielej rasy. Bombic počas pandémie útočil na zdravotníckych pracovníkov a zverejňoval ich adresy.

Ďalším hosťom vo vysielaní bol napríklad Ján Lakota, ktorý šíril dezinformácie o vakcínach proti Covidu-19 a označoval ich za „experimentálne”, či popieral účinnosť nosenia rúšok. Rudolf Huliak v relácii TV Slovan šíril konšpiračnú teóriu o tom, že pandémie sú produkované s cieľom nastoliť takzvaný „Nový svetový poriadok” (. video , 00:23:10). Podľa tejto konšpiračnej teórie existujú medzinárodné elity, ktoré ovládajú celý svet, z ktorého chcú vybudovať globalistický totalitný režim.

Predseda strany ĽSNS Marián Kotleba vo vysielaní TV Slovan šíril konšpiračnú teóriu o takzvanej „veľkej výmene” (. video , 00:24:50), ktorá je založená na tvrdení, že medzinárodné elity plánujú nahradiť európske biele obyvateľstvo ľuďmi z krajín Afriky a Blízkeho východu. Samotní moderátori opakovane šírili konšpirácie o manipulácii volieb.

konateľom vysielal premenovali pozývali neoponovali šírili šírením webe video biolaboratóriách častým bol extrémista vydané žije šíril neexistuje útočil vysielaní šíril relácii šíril video existujú ovládajú šíril video plánujú šírili


My sme už vtedy hovorili, že ak vzniknú nejaké nespravodlivosti pri aplikácii tohto zákona (o štátnom občianstve pozn.), sme pripravení dať pozmeňujúce návrhy. Tie sa dali, boli kvalifikovane predložené návrhy zákonov z dielne našich poslancov. Vládna koalícia to však principiálne odmieta.

Strana SMER predložila do NR SR 3 poslanecké návrhy zákonov resp.novely zákona o štátnom občianstve.

Návrh Návrh Návrh


...nechcem tu pripomínať vášho vplyvného člena Kaníka, ktorý nevedel vlastne presne tú istú nenávisť voči Smeru a Ficovi prekonať, takže nedali tam to odporúčanie pre podporu Maňku.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( V politike , 24. novembra 2013). Je pravda, že Kaník nevyjadril podporu v 2. kole volieb do VÚC Maňkovi a odporúčal škrknúť hlasovací lístok. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Kaník na svojom facebookom profile nevyjadril podporu ani jednému z kandidátov. Neskôr sa vyjadril, že nebude voliť extrémizmus. Nakoniec v druhom kole volil preškrtnutím oboch kandidátov, čím vhodil do urny neplatný hlasovací lístok. Hneď po voľbách napísal komentár, v ktorom sa vyjadruje : "Ľudia neprotestovali svojou voľbou proti pravici, či kandidátovi pravice, ale proti ľavicovej extrémne zlej politike v sociálnej a ekonomickej oblasti, s ktorou sa stretávajú v každodennom živote." V zápätí napísal komentár aj pre Aktuality.sk ja vyjadruje k vzniku fenoménu M. Kotlebu, nevyjadruje podporu Maňkovi. Pre denník Pravda sa Kaník 11. novembra 2013 vyjadril (dva dni po voľbách), že o podpore Maňku porozmýšľa. "Koziak odporúča Kaníkovi „ideologicky absurdný“ krok, vyzvať svojich voličov, aby v druhom kole podporil ľavičiara Maňku. Kaník taký postup pripúšťa. „Budem o tom ešte premýšľať, no nevylučujem podporu pánovi Maňkovi,“ povedal poslanec SDKÚ Pravde." Sám P. Frešo sa vyjadril v zmysle, že Kaník pravil chybu keď nepodporil V. Maňku. "Frešo označil rozhodnutie krajského predsedníctva SDKÚ za hrubú politickú chybu. „Po voľbách pôjdem osobne urobiť poriadok na krajskej úrovni. Každému musí byť jasné, kde sú hranice extrémizmu.“ Frešo pripustil, že nie je ľahké odovzdať hlas županovi, ktorý toho pre Banskobystrický kraj veľa neurobil, ale zdôraznil, že SDKÚ má napriek tomu v tejto otázke jasno." Dátum zverejnenia analýzy: 17.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
profile
vyjadruje
Aktuality.sk
Pravda
vyjadril


A tie výsledky za Slovenskú republiku sú varovné, Slovenská republika sa prepadla v poslednom roku, čo sa konkurencieschopnosti týka, spomedzi 139 hodnotených krajín o trinásť miest. Prepadli sme sa zo 47. na 60. miesto, ocitli sme sa na poslednom mieste z krajín visegrádskej štvorky, jednom z posledných miest z krajín Európskej únie…

V roku 2007 (pdf) sme boli na 33. mieste, pred nami skončila Česká republika, za nami Maďari aj Poliaci.

V roku 2007


Každá zo strán prichádza na toto rokovanie, alebo príde na rokovanie so svojou predstavou o tom, čo by malo byť jej predmetom.Niektoré z tých požiadaviek sa hovoria otvorene aj cez médiá, čiže počuli sme, že ruská strana chce hovoriť o vnútornom usporiadaní Ukrajiny, o procese prípravy ústavy, o tom dokonca ako by mala byť zastúpená ukrajinská strana na týchto rokovaniach, takisto sa na rokovanie pripravuje ukrajinská strana a samozrejme aj EÚ a Spojené štáty.

Ruský minister zahraničných vecí, Sergej Lavrov uviedol 8. apríla 2014 ( TASR ), že " Moskva je pripravená na štvorstranné medzinárodné rokovania s EÚ, USA a Ukrajinou , ale domnieva sa, že je potrebné, aby na nej bol zastúpený aj východ a juh Ukrajiny ."

TASR


Ja som oslovil Klub 500, Asociáciu zamestnávateľských zväzov, RÚZ a ďalšie zamestnávateľské zväzy a povedal som, že keď toľko hovoríte o tom, že ako je zlé podnikateľské prostredie, že treba zlepšovať podnikateľské prostredie, tak dajte si svojho človeka. Nakoniec vzniklo meno pána Malatinského, ktorý bol prezidentom Asociácie zamestnávateľských zväzov

Je pravdou, že nomináciu Malatinského za ministra hospodárstva odporučili resp. pomohli vybrať a neskôr aj podporili zástupcovia zamestnávateľských organizácií. Taktiež je pravdou, že Malatinský bol dlhoročným prezidentom AZZZ.

Informáciu o tom, že zamestnávatelia mali pomáhať pri výbere ministra hospodárstva resp. odporučiť človeka, uviedla TASR 2. apríla 2012:

" V hľadaní nového šéfa rezortu hospodárstva mali Smeru-SD pomôcť zamestnávatelia z Klubu 500 a Obchodnej a priemyselnej komory. Z pätice mien, ktoré zamestnávatelia Robertovi Ficovi vytypovali, sa vedenie strany podľa TA3 dopracovalo k Malatinskému."

SITA , 10 apríla 2012:

" Zástupcovia zamestnávateľských organizácií plne podporujú Tomáša Malatinského na poste ministra hospodárstva. Zároveň od neho očakávajú zlepšenie podnikateľského prostredia, čo žiadajú zakomponovať aj do programového vyhlásenia vlády."

Tomáš Malatinský sa v roku 2000 stal viceprezidentom ZZES. V roku 2003 sa stal T. Malatinský prezidentom ZZES a o rok neskôr aj AZZZ SR. Spolu najvyššie pozície zastával takmer 12 rokov. Pozíciu prezidenta a druhého viceprezidenta zväzov považujeme za dostatočne vysokú na to, aby mohol podľa vlastných slov, "bojovať o Zákonník práce z pozície zamestnávateľov".

TASR
SITA
Tomáš Malatinský


Povedali, (maďarský zákon o dvojakom občianstve, pozn.) že ktokoľvek žije na území Slovenskej republiky je maďarskej národnosti, ani nemusí prekročiť hranice, nikdy nemusel byť v Maďarsku, nikdy tam nemusel mať žiadne vzťahy, môže dostať štátne občianstvo Maďarskej republiky.

Zákon o dvojitom občianstve prijal maďarský parlament 26. mája 2010. Za novelu zákona hlasovalo 344 poslancov z 386, traja socialisti vrátane expremiéra Ferenca Gyurcsánya boli proti, piati sa zdržali. Zákon vstúpil do platnosti na národný sviatok 20. augusta, aplikuje sa od 1. januára 2011. Prijatie tejto novely zákona o občianstve umožní Maďarom zo susedných štátov získať občianstvo bez toho, aby predtým žili v Maďarsku. Nárok na občianstvo má každý, koho predkovia boli maďarskými občanmi (chápe sa aj Uhorsko, pozn.) alebo je pravdepodobné, že nimi boli a ovláda jazyk a má čistý register trestov podľa maďarských zákonov.

prijal


Dobre viete, že boli vypočúvaní poslanci za korupciu, za kupovania hlasov, za falšovanie volebných lístkov(v otázke voľby generálneho prokurátora v roku 2011, pozn.).

Generálna prokuratúra prešetruje správnosť voľby Generálneho prokurátora na základe anonymného podnetu. O tomto prípade informovala agentúra TASR.

Generálna prokuratúra
mali
informácií


Ďalších 230 miliónov eur je stopnutých, bohvie čo bude ďalej.

V apríli 2014 Brusel stopol čerpanie eurofondov z 11 operačných programov z rokov 2007 až 2013 stopla komisia Slovensku platby v deviatich. V júli 2013 Brusel žiadal naspäť vyplatenie 80 miliónov eur, keďže európski kontrolóri našli chyby čerpania. Podľa posledných medializovaných informácii Slovensko malo stopnutých 330 miliónov eur, z ktorých 102 miliónov sa má odbolokovať. Stopnutých by teda malo byť podľa týchto informácií stále takmer 230 miliónov eur. Portál SITA informoval 29. septembra o tom, že pre časť projektov Európsia komisia obnoví platby, 5 programov však ešte zostalo zablokovaných: " Zablokované zostanú platby pre programy Výskum a vývoj, Informatizácia spoločnosti, Konkurencieschopnosť a hospodársky rast, Zdravotníctvo a Regionálny operačný program v sume 231 mil. eur ." Na základe dostupných informácii hodnotíme výrok ako pravdivý.

stopol žiadal medializovaných SITA


Ja zastávam názor, že prezident a jeho priama voľba je naozaj o tom, čo hovorí podľa mňa ten dominantný článok ústavy o prezidentovi, že má byť nestranícky a nezávislý.

Nevieme určiť, ktorý článok Ústavy SR považuje Milan Kňažko za "dominantný", avšak v Ústave SR sa nepíše nič o tom, že prezident SR by mal byť "nestranícky a nezávislý". Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Ústava SR


Aj ja viem, že s pánom Kollárom my sa na nejakej zahraničnopolitickej orientácii nezhodneme. Líšime sa.

Tak Sme rodina aj strana Za ľudí deklarujú členstvo Slovenska v EÚ (a Nato) ako pilier zahraničnopolitickej orientácie, v konkrétnostiach - v miere náklonnosti a hĺbke týchto spoluprác sa však výrazne líšia. Tvrdenie Veroniky Remišovej preto hodnotíme ako pravdivé. Sme rodina Sme rodina vo svojom predvolebnom programe uvádza , že chcú urobit' audit členstva Slovenska v Európskej únii. „Audit (...) potrebujeme nielen kvôli tomu, aby sme vedeli jasne a na základe overených údajov povedať, čo nám členstvo v EÚ dalo a čo nám vzalo. Potrebujeme ho predovšetkým kvôli tomu, aby sme vedeli pomenovať záujmy Slovenskej republiky v EÚ….” Boris Kollár v roku 2019 uviedol , že európsky dom chcú „opraviť - nie zbúrať.” Podpredseda hnutia Milan Krajniak v roku 2016 povedal, že ak príde snaha o centralizáciu EÚ a Slovensko už nebude môcť ovplyvniť takmer nič, malo by spolok opustiť. Podobne sa vyjadril aj Kollár. Za ľudí “...dnes, už z pozície členského štátu, musíme zabojovať o zdravie a o prežitie EÚ a Aliancie,” píše strana vo svojom predvolebnom programe 2020. Za najväčšie problémy Únie považuje slabú dôveru v inštitúcie. Podľa strany k tomu prispieva klesajúca solidarita medzi krajinami a byrokracia v európskych inštitúciách. Analýza zahraničnej politiky Zahraničnopolitickú orientáciu strán Za ľudí a Sme rodina - ich postoj k EÚ - skúmali aj politológovia z Univerzity Komenského Marta Králiková, Aneta Világi a Pavol Baboš. Pri strane Sme rodina zistili sklon k mäkkému euroskepticizmu - a teda k spochybňovaniu dnešného stavu integrácie, rušeniu niektorých inštitúcií a snahe o návrat niektorých kompetencií národným štátom. Strana je - spolu s krajne pravicovým Národným frontom Marine Le Pen-ovej, rakúskou FPÖ či nemeckou AfD - členom Hnutia Európa národov a slobody, ktoré chce okrem iného zmenšiť vplyv Bruselu na rozhodovanie národných štátov. Stranu Za ľudí, naopak, výskumníci označili za stranu, ktorá má tendenciu podporovať postupnú európsku integráciu.

rodina uvádza uviedol Podpredseda vyjadril píše prispieva skúmali zistili je chce označili


Nám Pellegrini odovzdal verejné financie presne podľa tohto, ako teraz hovoríte, že sme druhí najhorší, že nám vtedy odovzdal verejné financie z pohľadu dlhodobej udržateľnosti takzvaný S2 koeficient, nám odovzdal v najhoršom stave v Európskej únii.

Je pravdou, že na konci Pellegriniho vlády v marci 2020 bola dlhodobá udržateľnosť slovenských verejných financií jednou z najhorších v EÚ. Pre nedostatok porovnateľných dát však nevieme s istotou povedať, či bolo Slovensko v tomto čase naozaj najhoršie z krajín EÚ. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Rada pre rozpočtovú zodpovednosť (RRZ) dlhodobo sleduje vývoj ukazovateľa dlhodobej udržateľnosti. Vo februári 2020 (k zmene vlády došlo v marci) bol tento indikátor na úrovni 5,4% HDP, po zarátaní dopadov pandémie ho RRZ zvýšila na rekordných 6,7% HDP. Povolebná rozpočtová politika Matovičovej vlády indikátor znížila o 1,1% HDP (s.67).

Tieto údaje však nevieme porovnať so zvyškom EÚ, keďže Európska komisia meria udržateľnosť verejných financií inak ako RRZ (tzv. indikátorom S2).

V roku 2020 bolo v tomto indikátore Slovensko na druhej priečke (7,7% HDP), hneď za Luxemburskom (10,7% HDP) (s.67). EK však nezverejňuje porovnanie krajín na základe ukazovateľa S2 na mesačnej báze, nevieme teda, na akej priečke bolo Slovensko na konci Pellegriniho vlády.

V súčasnosti má Slovensko druhú najhoršiu dlhodobú udržateľnosť verejných financií z krajín EÚ. Horšie je na tom len Slovinsko.

sleduje došlo znížila bolo má


Premiér jasne povedal v nemenovanom denníku že som úžerník.

Robert Fico sa 12.3.2014 v online diskusii v denníku Nový čas naozaj o Kiskovi vyjadril ako o úžerníkovi. Časť jeho odpovede na čitateľovu otázku “Ktora z antikampani voči vašej osobe vás najviac pobavila ? Nepríde vám trošku tragikomické keď jeden z favoritov na prezidenta plače nad tým že sa dostavajú na povrch informácie o jeho "anjelskej" minulosti?” znela: “O niektorých kandidátoch nevieme vôbec nič a len vďaka tomu, že vošli do tohto súboja sa o nich začíname dozvedať veľmi nepríjemné veci. Takto je to preukázateľne pri p. Kiskovi, ktorý zarobil peniaze úžerou na chudobných ľuďoch, ktorý v úžere pokračuje v ČR, ktorý podľa jeho spoločníka zneužil charitu na politické ciele a ktorý má podľa všetkého blízko aj k sekte scientológov.” O Ficovom útoku v závere kampane pred 1. kolom následne informovali aj iné celoštátne médiá, napr. SME alebo TASR .

denníku SME TASR


Keď sa pozrieme napr. na to, že živnostníci na jednej strane majú, čo sa týka daňových podmienok, to už som spomínal, jedny z najvýhodnejších podmienok v okolí.

Daňové systémy v jednotlivých krajinách sa od seba výrazne odlišujú. V niektorých štátoch majú samostatne zárobkovo činné osoby možnosť vybrať si z viacerých daňových režimov, ak spĺňajú určené podmienky. V niektorých krajinách sa daňová sadzba odvíja aj od typu podnikania či profesie. Kvôli vysokej rôznorodosti daňových systémov nie je možné spoľahlivo porovnať daňové podmienky samostatne zárobkovo činných osôb v jednotlivých krajinách. Pre komplexné hodnotenie daňových podmienok pre živnostníkov a ekvivalenty v iných krajinách je tiež potrebné zobrať do úvahy odvodové zaťaženie. Z tohto dôvodu hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

Daňové podmienky sa často porovnávajú v rebríčkoch. Napríklad PwC Worldwide Tax Summaries ukazuje, kde platia fyzické osoby či podniky najvyššie dane, ale samostatne zárobkovo činné osoby (SZČO) nie sú samostatnou kategóriou. Napríklad z prehľadu o Českej republike vyplýva, že zdanenie SZČO je zahrnuté v daniach z osobných príjmov.

Daňový poradca Slovenskej komory daňových poradcov M. Tužinský pre Demagog.sk 1. októbra 2025 porovnal daňovo-odvodové zaťaženie v Česku a na Slovensku na niekoľkých príkladoch.

„V Českej republike je možné uplatniť si paušálne výdavky vo výške 80 % z príjmov z poľnohospodárskej výroby do maximálnej výšky cca 56 500 € a 60 % z príjmov v prípade živnosti do maximálnej výšky cca 49 200 €. V tomto prípade ide o výhodnejšie podmienky oproti Slovensku, kde je možné uplatniť si paušálne výdavky 60 % v maximálnej výške do 20 000 €.”

Tužinský poukazuje na to, že český model je výhodnejší aj v kontexte odvodov. Zatiaľčo základná sadzba dane pre živnostníkov je v oboch štátoch 15 %, v Česku živnostníci a živnostníčky odvádzajú nižšie odvody do sociálnej a zdravotnej poisťovne a počítajú ich z nižšieho vymeriavacieho základu. Na Slovensku je vymeriavací základ zhruba 67 % základu dane, v Česku sa odvody vypočítavajú z 55 % základu dane.

„Dovolil by som si tvrdiť, že nemáme najvýhodnejšie podmienky z okolitých krajín, ale bola by potrebná detailná analýza,“ povedal Tužinský. Podľa daňového poradcu by takáto analýza musela porovnať podmienky pre živnostníkov a živnostníčky naprieč rôznymi príjmovými pásmami.

Nižšie uvádzame prehľad daňových sadzieb a uplatniteľných výdavkov, ktoré ilustrujú rôznorodosť daňových systémov naprieč krajinami.

Daň z príjmu

Rakúsko a všetky krajiny V4 okrem Maďarska majú progresívnu daň - to znamená, že sa zvyšuje spolu s vyšším zárobkom.

Slovensko

Ak majú na Slovensku ľudia so živnosťou ročný príjem do výšky 100-tisíc eur, zaplatia na daniach 15 %.

Ak je ročný príjem živnostníka alebo živnostníčky vyšší než 100 000 EUR, je zdanený sa dvomi spôsobmi. Časť príjmu do 48 441,43 EURje zdanená sadzbou 19%. Časť príjmu, ktorá presahuje tento limit podlieha dani vo výške 25 %. Táto sadzba dane platí pre príjmy všetkých fyzických osôb. V porovnaní s ostatnými krajinami ide o 2. najvyššiu daň z príjmu.

Dani nepodliehajú živnostníci a živnostníčky, ktorých ročný príjem nepresiahol sumu 2 876,90 EUR.

Česká republika

Samostatne zárobkovo činné osoby v Čechách platia daň 15 % z príjmu do výšky 36-násobku priemernej mzdy a 23 % z príjmu nad touto hranicou. V roku 2025 to zodpovedá sume 1 676 052 Kč, v prepočte približne 68 967,66 eur.

Poľsko

Ľudia so živnosťou v Poľsku neplatia daň z príjmu do výšky 30 000 PLN (7 043,91 EUR). Ak je ich ročný príjem vyšší, môžu si zvoliť z viacerých možností. V prípade príjmu do výšky 120 000 PLN (28 175,63 EUR) je daň 12 %, časť príjmu presahujúca túto hranicu je zdanená výškou 32 %.

V určitých prípadoch môžu samostatne zárobkovo činné osoby zvoliť paušálnu daňovú sadzbu 19 %. Pri niektorých druhoch podnikania je možné vybrať si paušálnu daň z výnosov, v tomto prípade nie je možné uplatniť si paušálne výdavky. Sadzba dane v tomto prípade závisí od typu podnikania a pohybuje sa medzi 2 % až 17 %..

Maďarsko

Samostatne podnikajúce osoby v Maďarsku môžu byť zdanené dvomi spôsobmi. Od roku 2013 je zavedený systém KATA, v rámci ktorého živnostníci alebo živnostníčky platia mesačnú daň vo výške 50 000 HUF (128,50 EUR) (. pdf , s. 9). Túto daňovú sadzbu si môžu zvoliť samostatne podnikajúce osoby s príjmom do výšky 18 000 000 HUF (45 965,27 EUR).

Alternatívnou daňovou sadzbou je 15 % z príjmu zo 60 % príjmov (. pdf , s. 9).

Rakúsko

Na prvom mieste vo výške daní je Rakúsko. Daň z príjmu pre fyzické osoby, vrátane ľudí so živnosťou, je tu rozdelená do viacerých stupňov a dosiahnuť môže až výšku 55%.

Uplatňovanie výdavkov

Slovensko

Slovenský systém umožňuje ľuďom so živnosťou uplatnenie paušálnych výdavkov vo výške 60 % z príjmov, výdavky sú limitované do výšky 20 000 eur. (. pdf , s. 24). Paušálne výdavky nie sú podmienené dokladovaním skutočných výdavkov, počítajú sa ako percento z príjmov. Druhou možnosťou je uplatňovanie skutočne vynaložených výdavkov na „dosiahnutie, zabezpečenie a udržanie príjmov“.

Česká republika

Živnostníci a živnostníčky v Českej republike si tiež môžu uplatniť paušálne výdavky vo výške 30 % až 80 %, podľa výšky príjmu a typu podnikania (. pdf , s. 27). Napríklad ľudia s určitým druhom živnosti si môžu uplatniť výdavkový paušál na úrovni 60 % príjmov, maximálne do sumy 1 200 000 Kč (49 329,94 EUR) (. pdf , s. 27). Ľudia vykonávajúci remeselné živnosti majú hranicu vyššiu - môžu si uplatniť výdavky vo výške 80 % príjmov, s hranicou 1 600 000 Kč (65 773,25 EUR) (. pdf , s. 27).

Poľsko

Poľskí daňovníci a daňovníčky si môžu uplatniť náklady spojené s podnikaním, vrátane výdavkov na „ochranu zdroja príjmu.“

Maďarsko

V prípade, že ľudia so živnosťou platia 15 % daň z príjmu, môžu si uplatniť 40 % náklady. Ak majú živnostníci alebo živnostníčky príjem pod hranicou 18 000 000 HUF a uplatňujú si vyššie spomenutý systém KATA, nemusia preukazovať náklady, platia fixnú mesačnú daň (. pdf , s. 9).

Rakúsko

Rakúsky daňový systém umožňuje uplatnenie viacerých typov výdavkov: paušálne výdavky vo výške 6 % z obratu (maximálna výška 13 200 EUR) alebo 12 % (maximálna výška 26 400 EUR) v závislosti od druhu príjmu. Malé podniky s obratom do 40 000 EUR si môžu vykázať náklady vo výške 45 % príjmu z podnikania alebo 20 % z príjmu zo služieb.

PwC Worldwide Tax Summaries
zahrnuté
Demagog.sk
zaplatia
zdanený
nepresiahol
platia
zodpovedá
prepočte
neplatia
zvoliť
vybrať
závisí
pdf
pdf
vrátane
rozdelená
pdf
uplatňovanie
pdf
pdf
pdf
uplatniť
pdf


...akonáhle došli podozrenia, špeciálny prokurátor (...) okamžite začal konať, ešte 16. marca, pred 4 mesiacmi, a začal preverovať nielen ten samotný prípad, ale aj všetky prípady dozadu, lebo spomeňme si, keď SaS bola vo vláde, tak dostal pán Bašternák nie 2, ale 3,6 milióna vratky, a nie, ani daňovú kontrolu mu neurobili a vyplatili mu to za 5 dní.

Kováčik začal konať 16. marca, ale iba v prípade kauzy Bašternák. Informácie ktoré sa objavili, hovoria i o vyplatení vratiek vo výške 3,6 milióna ktoré mali byť Bašternákovi vyplatené v roku 2011. Bližšie informácie o vykonaní daňovej kontroly v tom roku sa nám ale nepodarilo nájsť. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Úrad špeciálnej prokuratúry , v ktorej čele je Kováčik sa prostredníctvom hovorkyne 1. apríla vyjadril: "Ide o záležitosť mimoriadne veľkého rozsahu rozdelenú zatiaľ do ôsmich vecí, v ktorých prebieha vyšetrovanie. Týka sa veľkého množstva dokumentov a faktov, ktoré je potrebné overiť, vykonať nespočetné množstvo úkonov a taktiež skutočnosť, že sa týkajú stoviek spoločností v rôznych krajinách, vplýva na časové hľadisko vyšetrovania", pričom tvrdia, že dozor nad kauzou podvodov s DPH vykonávajú od 14. novembra 2011.

Úrad špeciálnej prokuratúry
16. marca
3,6 milióna eur


...keby ten európsky výbor (v NR SR, pozn.) nebol vždy len v utorok, stredu, štvrtok, ale bol býval by v piatok, keby mohli europoslanci vystúpiť na akomkoľvek výbore.

Zasadnutia Výboru pre európske záležitosti sa uskutočňujú počas týždňa. Najčastejšie sú to utorky, stredy a štvrtky, teda v dni, keď zasadá Európsky parlament, jeho skupiny a výbory. Minimálne šesť krát sa zasadnutie Výboru pre Európske záležitosti sa konalo mimo utorka, stredy alebo štvrtka. Päťkrát sa konalo zasadanie výboru v pondelok a v jednom prípade aj v piatok. Neplatí tak, že Výbor pre európske záležitosti "vždy" zasadá len v utorok, stredu alebo vo štvrtok. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Kalendár Európskeho parlamentu ukazuje, že europoslanci sa obvykle zúčastňujú zasadnutí od pondelka do štvrtka. Dni, kedy zasadá NR SR zase upravuje Rokovací poriadok. Podľa neho (. pdf , s.10) § 22 Rokovacie dni schôdzí národnej rady Rokovacími dňami schôdzí národnej rady sú spravidla utorok až piatok. Vo výnimočných prípadoch sa rokovania NR SR uskutočňujú aj v pondelky, pokiaľ sa na tom poslanci dohodnú. Napríklad v prípade veľkého množstva neprerokovaných bodov.Z harmonogramu schôdzí NR SR na rok 2014 vyplýva, že s v pondelok alebo v piatok sú spravidla chôdze gestorských výborov. Od apríla 2012, kedy bola vymenovaná nová vláda SR, sa konalo celkovo 44 schôdzí Výboru NR SR pre európske záležitosti. Podla prezenčných listín , VEZ zasadá najčastejšie uprostred týždňa, v utorok, stredu a štvrtok. Päť zasadnutí sa však uskutočnilo aj v pondelok (12. mája 2014; schôdza č. 31 sa konala od 19. do 24. septembra; 13. mája 2013; 8. októbra 2012; 21. mája 2012) a jedna v piatok (30. novembra 2012). Dátum zverejnenia analýzy: 07.07.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Kalendár
pdf
v prípade
harmonogramu schôdzí
listín


Ono pre rodinu nič nezmení, veď rodina aj teraz alebo manželstvo je teraz vzťahom muža a ženy, veď je to v Ústave.

Podľa Zákona o rodine je manželstvo "zväzkom muža a ženy. (...) Hlavným účelom manželstva je založenie rodiny a riadna výchova detí. (...) Rodina založená manželstvom je základnou bunkou spoločnosti." Podľa Ústavy SR (s. 13) je manželstvo "jedinečný zväzok medzi mužom a ženou." Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Zákona o rodine
Ústavy SR


...Francúzsko, významný, jeden z najvýznamnejších členských štátov NATO, hovorí prezident Hollande, že to je bezpečnostné riziko predstaviť si Ukrajinu v NATO.

Podľa viacerých zdrojov sa prezident F. Hollande začiatkom februára vyjadril, že " Francúzsko nie je naklonené členstvu Ukrajiny v NATO ." ( TASR ) Taktiež odmietol zapojenie sa do debaty o vyzbrojovaní Ukrajiny, avšak explicitne nenazval Ukrajinu v NATO ako bezpečnostnú hrozbu. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

viacerých zdrojov TASR


Do NRSR som v spolupráci s poslankyňou Luciou Žitňanskou predložil návrh, ktorý vyrieši problémy Bratislavy s neregulovanou vonkajšou reklamou.

Je pravdou, že I. Nesrovnal dňa 16. 8. 2013 predložil spolu s L. Žitňanskou návrh , "ktorým sa mení zákon č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku"

návrh návrh


To znamená, že tuná vaši partneri (strany Za ľudí, pozn.) Sarkozy alebo Kresťanskí demokrati v Taliansku boli vyšetrovaní za vraždy. Rozumiete ma? A ja keby som sa mal takto na vás (stranu Za ľudí - pozn.) pozerať, že vy chcete byť vo frakcii ktorí boli odsúdení za korupciu, za účasť na vraždách...

Boris Kollár porovnáva spoluprácu Sme rodina a strany Marine Le Penovej s potenciálnou spoluprácou Za ľudí s kresťansko-demokratickými stranami Francúzska či Talianska. Kým však strana Marine Le Penovej resp. jej predstavitelia, ktorí sú vyšetrovaní pre podvody, stále pôsobia v aktívnej politike, stíhaní resp. odsúdení predstavitelia francúzskych či talianských kresťanských demokratov, ktorých spomína Kollár, v aktívnej politike viac nie sú . Navyše, strana Za ľudí s nimi v Európskom parlamente (zatiaľ) nespolupracuje. Vznikla až po európskych voľbách, nemá v ňom teda zastúpenie. Keďže tvrdenie Borisa Kollára neprimerane porovnáva resp. dáva do rovnosti významne rôzne situácie a posúva neexistujúcu spoluprácu strany Za ľudí s európskymi stranami v EP do polohy, akoby existovala, hodnotíme ho ako zavádzanie. Boris Kollár porovnáva stíhanie niekdajšej strany francúzskej političky Marine Le Penovej Front National a jej predstaviteľov s kauzami iných európskych kresťanských strán. Kollár aj Le Penová sú členmi Hnutia pre Európu národov a slobody - združenia európskych (krajne) pravicových strán. Sedem predstaviteľov niekdajšej strany Marine Le Penovej Front national (dnes Rassemblement National) stálo v novembri 2019 pred súdom pre podozrenia z podvodu. Počas volieb v roku 2012 mali byť zodpovední za systém čierneho financovania strany. Medzi obvinených patrí aj aktuálny poslanec európskeho parlamentu Jean-François Jalkh. Samotnej Le Penovej v máji 2019 súd nariadil , aby zaplatila 300 000 eur Európskemu parlamentu za zneužitie verejných peňazí na zamestnávanie asistentov. Francúzsky exprezident Sarkozy ide pred súd pre nelegálne získavanie informácií z vyšetrovania a nepoctivé financovanie kampane. Jeho niekdajšia strana Les Republicains je členom Európskej ľudovej strany, Sarkózy sa však v roku 2017 z politiky stiahol . V roku 2011 bol na sedem rokov odsúdený bývalý sicílsky senátor, Salvatore Cuffaro - niekdajší člen kresťansko demokratickej Únie stredu. Cuffarovi dokázali poskytovanie informácií z vyšetrovania mafii. V roku 2002 bol za objednávku vraždy odsúdený Giulio Andreotti -sedemnásobný talianský premiér. O rok neskôr ho súd z obvinení oslobodil . Andreotti bol členom Kresťansko-demokratickej strany. Tak Únia stredu je - Kresťanskodemokratická strana bola - členom Európskej ľudovej strany. Strana Za ľudí vznikla po voľbách do Európskeho parlamentu 2019, nemá v ňom teda zastúpenie a nie je členom žiadnej z parlamentných frakcií resp. strán.

sú
stálo
aktuálny
nariadil
ide pred súd
je
stiahol
odsúdený
dokázali
bol
oslobodil
je
vznikla


Tu je presne vidieť ako Robert Fico a vlastne celá táto koalícia klame svojich voličov, pretože to, čo hovorili pred voľbami, že ani náboj na Ukrajinu, v skutočnosti nie je pravda, pretože tam vyvážame obrovské množstvo zbraní a obrovské množstvo techniky a pán Kaliňák sa snaží navodiť dojem, že je iné, keď zbraň pošleme z našich skladov a je iné, keď zbraň pošleme z našej fabriky.

Jedným z predvolebných sľubov Smeru-SD bolo zastaviť slovenské vojenské dodávky na Ukrajinu. Až po voľbách vláda tento naratív upravila a upresnila tým, že sa tento prísľub týka dodávok z armádnych zásob. Komerčný obchod so zbraňami pokračuje naďalej, pretože ten sa podľa vlády podieľa na zamestnanosti a hospodárskej prosperite krajiny. V roku 2024 bol slovenský export zbrojárskeho priemyslu v hodnote 1,2 miliardy eur. Hoci nie je jasné, aká veľká časť smerovala na Ukrajinu, dáta ukazujú, že v porovnaní s poslednými rokmi výrazne vzrástol. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Robert Fico pred parlamentnými voľbami 2023 naozaj viackrát tvrdil, že, ak sa strana Smer-SD dostane do vlády, nedovolí vývoz „ani jedného náboja“ na Ukrajinu. Zdôvodnil to tým, že vojenská pomoc len predlžuje konflikt a dodal, že „na vojne niekto zarába, no Slovensko to určite nie je“ ( video 01:00:33).

Po voľbách sa rétorika jeho vlády zjemnila a Fico špecifikoval, že zastavenie vojenskej pomoci sa bude týkať len zbraní a munície zo skladov slovenskej armády. V novembri 2023 vláda skutočne odmietla 14. balík štátnej vojenskej pomoci (munície, rakiet a mínometov) Ukrajine v hodnote 40 miliónov eur.

Slovenským zbrojárskym firmám však vyrábať a distribuovať vláda nebráni. Aj minister obrany Robert Kaliňák (Smer-SD) opakuje, že obranný priemysel tvorí pracovné miesta a prispieva k hospodárskemu rastu Slovenska. Zbrane a munícia predané na komerčnej báze však majú v prípade prebiehajúcej vojny rovnaký účel ako tovar darovaný alebo odkúpený zo slovenských armádnych skladov.

Z analýzy Kielskeho inštitútu pre svetovú ekonomiku vyplýva, že zatiaľčo na počiatku plnohodnotnej invázie pochádzalo 70 % vojenskej pomoci Ukrajine z existujúcich arzenálov darcovských krajín, od roku 2024 sú až dve tretiny tejto pomoci novovyrábané obrannými priemyslami daných krajín ( .pdf , s. 1).

V roku 2024 vyprodukoval export slovenských zbraní, streliva, ich častí a príslušenstva 1,2 miliardy eur, čo predstavuje 0,9 % celkového HDP toho roka. V porovnaní s predošlým rokom ide o viac ako dvojnásobný medziročný nárast. A v porovnaní s rokom 2021, teda rokom predtým, ako sa začala plnohodnotná ruská invázia na Ukrajinu, ide o viac ako desaťnásobný nárast. Štatistický úrad síce neuvádza, v akých krajinách zbrane a munícia vyrobené na Slovensku končia, no ich výroba a export sa v čase trvania rusko-ukrajinskej vojny výrazne zvýšili a prispievajú k rastu slovenskej ekonomiky.

Podľa Kielského inštitútu vyviezlo Slovensko na Ukrajinu od januára 2022 do decembra 2024 vojenskú pomoc v hodnote 691 miliónov eur. Hodnota humanitárnej ako aj finančnej pomoci pritom bola len 10 miliónov eur (. xlsx , Country Summary (€)). Denník Sme uviedol, že za za štvrtej Ficovej vlády do júla 2024 slovenská vojenská pomoc Ukrajine predstavovala 112 miliónov eur.

jedného video zbraní balík firmám priemysel .pdf export predstavuje dvojnásobný desaťnásobný xlsx pomoc


Pán minister sa vyjadril pre Rádio Expres, teraz citujem, že "tie podozrenia sú s prepojením špičiek Smeru a Bašternáka, sú výmysel, že je to klamstvo".

Rádio Expres do relácie s Braňom Závodským pozvalo 17. júna Roberta Kaliňáka. Hneď na začiatku debaty sa moderátor venoval prepojeniu strany Smer a Ladislava Bašternáka. Výrok, ktorý cituje Krajniak, odznel z úst moderátora s odvolávaním sa na predchádzajúce vyjadrenia ministra vnútra zo skoršieho obdobia. Výrok kvôli jeho obsahovej správnosti hodnotíme ako pravdivý.

Expres


Kresťanskodemokratické hnutie nehlasovalo za Deklaráciu zvrchovanosti Slovenskej republiky, takže sa môžem pýtať, že aký je reálny vzťah k Slovensku.

Na menovitom hlasovaní sa zo 150 poslancov SNR zúčastnilo 147. Z nich 113 hlasovalo za: 73 z Hnutia za demokratické Slovensko, 15 zo Slovenskej národnej strany a 25 zo Strany demokratickej ľavice (SDĽ). Proti bolo 24 poslancov: 17 z Kresťanskodemokratického hnutia a sedem z vtedajšieho Spolužitia. Hlasovania sa zdržalo 10 poslancov: šesť z bývalého Maďarského kresťanskodemokratického hnutia, traja zo SDĽ a jeden zo Spolužitia. V ten istý deň prezident ČSFR Václav Havel oznámil, že odstúpi z funkcie

zúčastnilo


...z posledných viac ako 50 článkov napísal (Ján Kuciak, pozn.) viac ako polovicu, o Mariánovi Kočnerovi.

Podľa portálu Aktuality.sk, na ktorom boli zverejnené články Jána Kuciaka, napísal Kuciak v posledných 50-tich článkoch pred svojou smrťou o Mariánovi Kočnerovi alebo jemu blízkym ľudom 21-krát. Keďže Galko hovorí "viac ako 50 článkov", overili sme aj ďalšie Kuciakove články. Z posledných 60-tich sa Kočnera týkalo 23, čo nepredstavuje vyše polovicu. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Ján Kuciak celkovo zverejnil o Mariánovi Kočnerovi alebo jemu blízkym ľudom až 24 článkov. Prvý krát ho vo svojom článku spomenul 22. januára 2016 v súvislosti s bytom v luxusnom komplexe Bonaparte, ktorý si kúpila firma Mariána Kočnera. Dátum zverejnenia analýzy: 08.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

články článku


Ja môžem potvrdiť, že v čase, keď bola vláda v rokoch 2006-2010 sme urobili 19 výjazdových rokovaní...

Robert Fico bol počas svojich štyroch rokov na 19 výjazdoch. Posledný sa uskutočnil 5. mája 2010.

bol


Strana Smer - sociálna demokracia, od samého začiatku (...) vo frakcii socialistov a demokratov.

Smer-SD je súčasťou Strany európskych socialistov ( PES ) a súčasne frakcie Pokrokového spojenectva socialistov a demokratov ( S & D ) od roku 2004, kedy sa na Slovensku konali prvé voľby do Európskeho parlamentu. Všetci europoslanci za stranu Smer-SD sa od počiatku hlásia práve k tejto frakcii. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Prvé voľby do Európskeho parlamentu (EP) na Slovensku sa konali v roku 2004 . Smer-SD v nich obsadil tri kreslá - stranu zastupovali Monika Beňová, Miloš Koterec a Vladimír Maňka, pričom všetci patrili do vtedajšej Skupiny progresívnej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente (S & D). V roku 2009 Smer-SD do Europarlamentu vyslal piatich poslancov, Moniku Beňovú, Moniku Smolkovú, Katarínu Neveďalovú, Borisa Zalu a Vladimíra Maňku. Všetci menovaní opäť spolupracovali v rámci frakcie S & D. V tretích voľbách, v roku 2014 , sa za Smer-SD do EP dostali Maroš Šefčovič (na jeho miesto neskôr nastúpila Monika Smolková), Monika Beňová, Boris Zala a Vladimír Maňka. Tí sa takisto zaradili do frakcie S & D. Nakoniec, po voľbách v roku 2019 strana Smer-SD do Europarlamentu vyšle Moniku Beňovú, Miroslava Číža a Roberta Hajšela. Všetci traja sa hlásia k S & D. Smer-SD bol v minulosti zo strany socialistov a demokratov viackrát kritizovaný. V roku 2006 dokonca došlo k pozastaveniu členstva strany v PES. Tento krok navrhli lídri S & D v reakcii na politickú spoluprácu Smeru-SD so Slovenskou národnou stranou. Vo februári 2008 bolo členstvo strany medzi európskymi socialistami obnovené. Ďalšie tenzie nastali v roku 2015, kedy predseda S & D dokonca navrhol vylúčenie Smeru-SD. Frakcii sa nepáčila Ficova kritika európskej politiky voči utečencom a údajné islamofóbne výroky. Po vzájomnej diskusii a objasnení situácie však Smer-SD ostal súčasťou frakcie S & D.

PES

S & D

voľby

pozastaveniu

navrhli

vylúčenie

diskusii


Ja nie som žiaden kleptoman ako bolo včera medializované aj vašimi ústami...

SMER a SNS boli už od vzniku vlády niekoľkokrát opozičnými poslancami, predovšetkým Danielom Lipšicom označené za strany kleptomanov. Lipšic sa vyjadril, že " Smer a SNS, teda kleptomani zo Smeru a z SNS majú v tej vládnej koalícii myslím že 64 poslancov, ak sa nemýlim. " Tento výrok pochádza z debaty na Hospodárskych novinách (6:50) z 30. marca 2016. Daniel Lipšic mal tri dni pred debatou v RTVS, 14. apríla tlačovú konferenciu, kde opäť používal spojenie " kleptomani zo Smeru a SNS ". Dankov výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Daniel Lipšic niekoľkokrát označil členov strán SMER a SNS za kleptomanov. Stalo sa tak napríklad v marci , či v rozhovore v apríli 2016. Ďalším príkladom je vyšetrovanie kauzy podnikateľa Ladislava Bašternáka, ktorú sa Lipšic snaží dostať do parlamentného výboru.

V tejto súvislosti vyzval na tlačovej konfernecii (video, 13:30) strany Sieť a Most-Híd aby ho v tomto úsilí podporili. Dodal, že je zvedavý, či prijmú jeho výzvu, či nebudú " spolu s kleptomanmi zo Smer a SNS zablokovať konanie týchto schôdzí tak, že sa nebudú prezentovať alebo budú mať iné súrne povinnosti alebo neodhlasujú program."

debaty
marci
apríli
vyzval
tlačovej konfernecii


Keď Smer dostane 23 miliónov zo štátneho rozpočtu, 23 miliónov eur, keď dostane pokutu aj milión eur, nič sa mu nestane. Keď dostane 10 tisíc eur pokutu malá, začínajúca strana, ktorá si povedala, že má dosť všetkých politických strán a zložia sa iba tí členovia, tak ju zložíme, jednoducho, zavreme im hubu.

Za každý hlas, ktorý strane odovzdali voliči, dostane jednorazovo jedno percento priemernej mesačnej mzdy za rok 2011.

Rovná sa sume príspevku za hlasy, ktorá sa však rozdelí na 48 podielov. Strana ich dostane postupne, tento rok však menšiu sumu a pred budúcimi voľbami najviac.

Vypočíta sa ako násobok priemernej mzdy za rok 2011. Za prvých dvadsať mandátov patrí strane, ktorá sa dostala do parlamentu, tridsaťnásobok priemernej mzdy, za každý ďalší mandát dvadsaťnásobok. Strana dostane každý rok volebného obdobia jednorazovo štvrtinu príspevku.

sme.sk

aktuality.sk


Zhruba 6 tisíc lekárov, 70 % lekárov naozaj nepodalo výpoveď a ostáva v nemocniciach, príde aj do práce v decembri.

Podľa údajov Lekárskeho odborového združenia podalo výpoveď 2411 lekárov. Oficiálny údaj s celkovým počtom lekárov nie je zverejnený. Nedokážeme preto overiť, koľko lekárov nedalo výpoveď.

Pre ilustráciu pridávame vyjadrenie Mariána Kollára, predsedu LOZ pre aktuality.sk :

Lekárskeho odborového združenia

aktuality.sk


...ten náš právny poriadok zákony hovoria o tom, že keď sudca je nečestný a že ho obvinia z nejakého závažného zločinu alebo z trestného činu, tak vieme mu okamžite pozastaviť výkon...

Podľa § 22 ods. 1 Zákona o sudcoch a prísediacich „ sudcovi, ktorý je trestne stíhaný za úmyselný trestný čin alebo proti ktorému sa vedie disciplinárne konanie za čin, za ktorý môže byť odvolaný z funkcie sudcu, možno dočasne pozastaviť výkon funkcie sudcu…” O dočasnom pozastavení rozhoduje disciplinárny senát o.i. na návrh „ministra, ak je proti sudcovi vznesené obvinenie za úmyselný trestný čin.” (§ 22 ods. 2) Disciplinárny senát má na rozhodnutie 10 dní od doručenia návrhu. Ak dotknutý sudca s rozhodnutím nesúhlasí, odvolací senát rozhodne o jeho námietkach do 10 dní. Hoci má disciplinárny senát na rozhodnutie 10 dní, nemusí túto lehotu vyčerpať - môže rozhodnúť hneď v jej prvý deň, t.j. „okamžite”. Rovnako to platí pre odvolací senát. Výrok preto hodnotíme ako ešte pravdivý.

Zákona


A druhá chyba v tomto zákone a či to vylepší postavenie súdov a či to zmení sudcu, je napríklad to, že o sudcoch, čo mi vyčítali, že prečo to vracia, o sudcoch v prijímacej komisii budú rozhodovať väčšinou laici.

Zákon z 8. decembra 2010, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, vrátený prezidentom Slovenskej republiky na opätovné prerokovanie Národnou radou Slovenskej republiky si môžete prečítať tu (.pdf). Novela v paragrafe 37 odseku 5 znie: "(5) Výberové konanie uskutočňuje päťčlenná výberová komisia. Členov výberovej komisie vymenuje minister z databázy kandidátov na členov výberovej komisie vždy po vyhlásení výberového konania a to tak, aby jeden člen bol z kandidátov zvolených súdnou radou a traja členovia z kandidátov vymenovaných ministrom . Jedného člena výberovej komisie zvolí na žiadosť ministra sudcovská rada súdu, na ktorom sa funkcia predsedu obsadzuje. Na účely vytvorenia databázy kandidátov na členov výberovej komisie súdna rada volí aspoň dvoch kandidátov a minister vymenúva aspoň šiestich kandidátov; databáza sa zverejňuje na webovom sídle súdnej rady a ministerstva." V paragrafe 37 za odsek 5 vkladá nový odsek 6, ktorý znie: "(6) Za kandidáta na člena výberovej komisie možno zvoliť alebo vymenovať len osobu, ktorá má morálne a odborné predpoklady pre nestranný výkon funkcie člena výberovej komisie, ktorá je spôso bilá posúdiť uchádzača podľa odseku 4 a ktorá pôsobí najmä v sektore vys okých škôl, neziskovom sektore alebo vykonáva právnické povolan ie ; to platí aj pre voľbu člena výberovej komisie voleného sudcovskou radou." Zmenu kritérií na členstvo výberovej komisie kritizoval predseda Najvyššieho súdu SR Štefan Harabin: „Teraz budú traja nesudcovia, politici, vyberať sudcov. Sústružníci, drevorubači elektrikári môžu vyberať sudcov. Videli ste to niekde ,“ vyjadril sa k zákonu Harabin.

tu vyjadril


Zo stenografického záznamu vyplýva, že pani poslankyňa Žitňanská navrhla prerušiť schôdzu bez uvedenia konkrétneho termínu a po otázke predsedajúceho pána Figeľa, všeobecným súhlasom bol schválený procedurálny návrh.

Rokovanie 15. parlamentnej schôdze otvoril predseda parlamentu Pavol Paška. Následne využil svoje právo predsedu NR SR vystúpiť v rozprave, kedykoľvek o to požiada ( Rokovací poriadok NR SR , § 28) a vyslovil svoj postoj a názor k tomuto bodu programu. Po jeho vystúpení opustili poslanci NR SR za stranu SMER-SD rokovaciu miestnosť. Následne vystúpil predkladateľ návrhu podania obžaloby na prezidenta SR, Martin Poliačik. Na záver rozpravy poslancov, ktorí zostali na rokovaní prítomní, podala poslankyňa Lucia Žitňanská návrh :

Rokovanie 15. parlamentnej schôdze
Rokovací poriadok NR SR
návrh
odložil
Rokovací poriadok


Ja si pamätám presne z toho do istého obdobia, ktoré hovoríte vy. Vtedy bolo nebohý, poslanec pán Komlósy, a práve zhodou okolností politická scéna SMER asi dva týždne blokovala nástup náhradníka.

Je pravdou, že po smrti Z Komlósa sa vymenovanie jeho náhradníka P. Keszegha preťahovalo v dôsledku toho, že NR SR nebola uznášania schopná. To bolo spôsobné na jednej strane neschopnosťou vládnej koalície zabezpečiť si väčšinu v NR SR, ale aj obštrukciou opozície na čele so SMER-SD. Tento stav trval deväť dní a nie dva týždne, ako tvrdí Z. Simon. Vzhľadom na to, že za obštrukciu vo vymenovaní nebola zodpovedná len strana SMER, hodnotíme ho ako zavádzajúci. Po smrti Z. Komlósa sa vymenovanie jeho náhradníka skutočne preťahovalo kvôli tomu, že NR SR nebola uznášania schopná. P. Hrušovský, vtedajší predseda parlamentu zvolal 47. schôdzu 12. septembra 2005, ktorej jedným z bodov bolo aj vymenovanie náhradníka za Z. Komlósa. Na 47. schôdzi NR SR sa však neprezentoval dostatočný počet poslancov a tak NR SR nebola uznášania schopná. Podľa informácií TASR opozícia plánovala blokovanie pléna po letných zmenách vo vládnej koalícií (odchod časti poslancov vládnej koalície). Predseda Smeru Fico v tom čase konštatoval , že parlament je zablokovaný pre neschopnosť koalície zabezpečiť v NR SR väčšinu. Predseda parlamentu P. Hrušovský tak zvolal 48. schôdzu NR SR na 13. septembra 2005. NR SR však ani tento raz nebola uznášania schopná. Svoju prítomnosť potvrdilo 56 poslancov z koaličných strán SDKÚ, SMK a KDH, deviati členovia poslaneckého klubu ANO okolo Ľubomíra Lintnera, Bohumil Hanzel zo Smeru a nezávislí poslanci Ján Gabriel, Herman Arvay, Alexej Ivanko, Ladislav Polka a Miroslav Abelovský. Až následná opakovaná 49. schôdza 21. septembra 2005 bola uznášania schopná a bol vymenovaný náhradník P. Keszegh za Z. Komlósa. Stav kedy nebol parlament uznášania schopný (od 12. do 21. septembra 2005) teda trval deväť dní a nie dva týždne ako tvrdí Z. Simon. Dátum zverejnenia analýzy: 13.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR konštatoval potvrdilo vymenovaný


A spomínali ste veľkú pardon Veľkú Britániu ste spomínali. Veľká Británia len v budúcom roku zaplatí na úrokoch za svoj verejný dlh 6% hrubého domáceho produktu.


Ministerka pôdohospodárstva začína robiť taký národný katalóg.

Prvá demo-verzia Národného potravinového katalógu (NPK) bola Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka (MPRV SR) spustená 18. augusta 2017. Následne má vzniknúť skutočný katalóg kvalifikovaných slovenských dodávateľov potravín. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

umožniť
w
ww.npkinfo.sk
decembri 2016
ktokoľvek
.pdf