Pokiaľ ide o dopravu, tak 3,8 miliardy sme dali na rôzne modernizačné práce v posledných rokoch.

Z výroku Roberta Fica nie je jasné, aké časové obdobie má na mysli. Vyše 3,8 miliardy eur predstavoval rozpočet operačného programu Doprava pre roky 2007-2013. Projekt bol však z veľkej časti (3,16 miliardy eur) financovaný európskym fondom regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohéznym fondom, zatiaľ čo národný verejný príspevok predstavoval približne 630 miliónov eur. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Do konca roka 2015 bolo z peňazí Európskej únie vyčerpaných 3,098 miliard eur, čo tvorí 98,03 % zo záväzku 3,16 miliard. eur. Vláda chcela zvyšných 62,34 mil. eur dočerpať v januári 2016. Správy o tom, koľko peňazí z programu sa nakoniec vyčerpalo, neboli zverejnené. Denník SME uviedol, " že nezrovnalosti a vratky v OPD pri zdrojoch EÚ koncom roka 2015 dosiahli 295,63 mil. eur (9,54 % z objemu čerpania) a pri spolufinancovaní 59,41 mil. eur (9,8 %) ." Program bol definitívne ukončený 31. marca 2017 - po tomto dátume Európska komisia posudzovala finálnu dokumentáciu, zákonnosť a správnosť transakcií zahrnutých do konečného výkazu. Dátum zverejnenia analýzy: 24.09.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

rozpočet konca


Napríklad čo sa týka schválenia eurovalu, tak áno, Smer si vypýtal daň predčasné voľby, pretože napríklad nemecká SPD, ktorá je tiež opozičnou stranou, tiež socialistickou stranou dopredu povedala, že bude hlasovať za euroval, aj keby pravica nemala kancelársku väčšinu.

Podobný výrok sme už overovali v relácii O päť minút dvanásť z 10. októbra 2011. Podľa článku v International Finance Review Centre je vidno, že podpora eurovalu od opozičnej SPD bola v princípe možná, avšak za určitých podmienok. Týmito podmienkami však nebola nadpolovičná väčšina koalície, ale iné technické ústupky ohľadom eurovalu. V konečnom dôsledku, kancelárka Merkelová by v prípade väčšinovej podpory eurovalu v koalíciu nemusela vyjednávať o jeho podpore s opozíciou. Euroval bol nakoniec schválený v parlamente s veľkou väčšinou, keď za hlasovali koaliční aj opoziční poslanci.Najväčšia opozičná strana pri tom už pred hlasovaním oznámila , že euroval podporí. Predseda SPD sa na margo rozšírenia eurovalu vyjadril nasledovne: „Je to prvý správny krok tejto vlády v kríze eura, a preto ho podporíme ,“ uviedol S. Gabriel v prejave, v ktorom inak nešetril kritikou na adresu európskej politiky kabinetu kancelárky Angely Merkelovej. SPD nekládlo rovnaké podmienky ako Smer.

O päť minút dvanásť
článku
oznámila
podporíme


... SkyToll, ktorý vlastnia oligarchovia a je namočený v Panama papers?

Prepojenie Skytoll a Panama papers je vskutku zložité z dôvodu množstva materských firiem Skytoll. V spise sa spomína meno Zuzana Herichová, ktorá je uvedená ako konateľka alebo predsedkyňa predstavenstva firiem, spojených so Skytoll. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podľa obchodného registra Slovenskej Republiky je väčšinovým akcionárom spoločnosti Skytoll a.s. firma IBERTAX, a.s., sídliaca v Bratislave. Spoločnosť IBERTAX bola v spisoch Panama Papers spomenutá v spojitosti s menom Zuzana Herichová, ktorá zároveň pôsobila ako šéfka predstavenstva v tejto spoločnosti. Ako informuje SME.sk , na jednej bratislavskej adrese má uvedené sídlo hneď niekoľko firiem spätých s Ibertaxom, teda aj so Skytoll. Zuzana Herichová je predsedníčka predstavenstva firmy Reffina s rovnakou adresou ako Ibertax. Táto osoba je konateľka firmy SOL, ktorá načas vstúpila do firmy Rehlingen. Firma Rehlingen s pražskou centrálou je uvádzaná v OR SR ako väčšinový akcionár Ibertaxu. Zuzana Herichová je zároveň aj konateľkou firmy Brexton Invest, ktorá zakladala Rehlingen. Spojitosť medzi oligarchami, o ktorých Daniel Lipšic hovorí, a firmou Skytoll, je taká, že od roku 2015 vlastní 100% podnikateľ Peter Syrovátko, ktorému 10% podiel vo firme Ibertax odpredala J&T. Týždenník TREND informuje, že je neznáme od koho kúpil Syrovátko 90% firmy. O Syrovátkovi sa na stránkach Hospodářských novin píše, že "je spolumajitelem skupiny S group holding, která mimo jiné vlastní liberecký Syner," a že získal väčšinový podiel v systéme elektronického mýta na Slovensku. TREND tiež píše, že " k Ibertaxu mala mať blízko J&T, ale oficiálne sa k financovaniu systému mýta dostala až v roku 2009. Vlastnícka štruktúra nikdy nebola zverejnená, avšak na rokovania o zmenách v mýtnom systéme na ministerstvo dopravy chodili aj zástupcovia J&T."

obchodného registra
spomenutá
SME.sk
uvádzaná
odpredala
Hospodářských novin
TREND


V Holandsku už bolo referendum o dohode s Ukrajinou a vyhrali tí, ktorí to referendum nechceli.

Referendum v Holandsku bolo zorganizované na podnet euroskeptikov, ktorí dohodu s Ukrajinou odmietali. V referende prevládli hlasy ludí, ktorí dohodu odmietali, teda vyhrala strana, ktorá referendum chcela. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. V Holandsku sa konalo referendum o prijatí Asociacnej dohody EÚ s Ukrajinou 6. apríla 2016. Referendum bolo zorganizované na podnet euroskeptikov . " It was triggered by an internet petition begun by Eurosceptic activists that attracted more than 400,000 signatures. The result creates a headache for the Dutch government, as the Dutch parliament approved the EU association agreement with Ukraine last year. " Minimálny prah úcasti na referende je stanovený na 30 %, referenda sa zúžastnilo 32,2 % obyvatelstva. Väcšina zúcastnených, 61,6 % hlasovalo proti prijatiu dohody, 38,1 % bolo za dohodu. Väcšina hlasujúcich v refererende sa postavilo proti prijatiu dohody, ciže zvítazilo presvedcenie tých, ktorí referendum chceli. Csáky naopak tvrdí, že zvítazili tí, ktorí referendum nechceli, co však nie je pravda.

Asociacnej dohody
euroskeptikov
záväzný


Komisia (Európska komisia pozn.) ináč aj spochybňuje tu už výšku dlhu napríklad na rok 2012, tam už je odchýlka 1,5%.

Európska komisia ( .pdf ) odhaduje, že v roku 2012 sa dlh zvýši na takmer 46,8%. Program stability a rastu Slovenska ( .pdf ) prognózuje dlh na úrovni 45,3%. Rozdiel medzi týmito odhadmi je 1,5%. Dátum zverejnenia analýzy: 20.06.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf .pdf


Polícia k tým faktom, polícia niekedy v lete zistila, že drogový gang má záujem do Turecka vyviesť veľké množstvo anhydridu na výrobu heroínu.

Správa SITA z 30. decembra 2010: "Slovenská polícia zachytila už na jeseň informáciu, že nadnárodná zločinecká skupina chce dostať cez naše územie ukradnutý drogový prekurzor do Turecka, odkiaľ sa mal späť vrátiť heroín." Prezident policajného zboru Spišiak hovoril konkrétne o septembri. Dátum zverejnenia analýzy: 10.01.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

Správa hovoril


Teraz opakujem, my sme zachránili Špecializovaný trestný súd. Zaviedli sme zákon o preukazovaní pôvodu majetku.

Ficove prisvojovanie si zásluh za Špecializovaný trestný súd aj za zákon o preukazovaní pôvodu majetku môžeme označiť za zavádzajúce. Nebyť opozície, neexistoval by totiž ani jeden z týchto inštitútov.


Tento projekt (Eastring, pozn.) ani nie je taký drahý, stoji niečo viacej ako 1 miliardu eur. My sa ho pokúšame do projektov ktoré budú financované aj z pohľadu Európskej komisie. Zatiaľ to nebolo odmietnuté.

Kapitálové výdavky na prvú fázu Eastringu sú odhadované na 1140 - 1 520 miliónov, teda 1,1 až 1,5 miliárd v prvej fáze, čo predstavuje približne dvadsatinu ceny Southstreamu. Oficiálna stránka projektu ďalej uvádza, že " projekt sa snaží získať status spoločného záujmu, (...) čím sa bude môcť uchádzať o financovanie z EÚ ." Podľa dostupných informácií sa tento projekt skutočne v súčasnej dobe snaží získať spomínaný status spoločného záujmu (Project of common interest, CPI) s podporou vlád Slovenska, Maďarska, Bulharska a Rumunska, a o veci v dobe overovania výroku ešte nebolo rozhodnuté. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

odhadované
Oficiálna stránka
dostupných
získalo


...bolo to (Pochod Postavme sa za slušné Slovensko, pozn.) najväčšie zhromaždenie od Nežnej revolúcie (...).

Zhromaždenia s názvom "Za slušné Slovensko" 9. marca 2018 sa v Bratislave zúčastnilo približne 50 tisíc ľudí na základe odhadov viacerých médií. Po celom Slovensku sa zhromaždení pod tým istým názvom zúčastnilo vyše 100 tisíc ľudí. Hospodárske noviny spomínajú až viac ako 110-tisíc účastníkov na celom Slovensku a v zahraničí. TASR označilo zhromaždenie za najväčšiu demonštráciu v ére samostatnosti. To mnohonásobne predčilo predošlé politicky motivované demonštrácie, či už protesty Gorila , v prípade ktorého počet účastníkov SME odhadovalo na 1000. Protestov Bašternák sa počet účastníkov odhadovalo v tisíckach, počas leta 2016 už len v stovkách. Ak sa ale pozrieme na zhromaždenia ktoré neboli politicky motivované, najväčším z nich bol národný pochod za život. V roku 2015 v Bratislave ho podľa organizátorov zúčastnilo 70 až 85 tisíc ľudí a v roku 2013 sa toho istého podujatia zúčastnilo podľa odhadov tiež okolo 80 tisíc ľudí. Podľa odhadov sa počas Nežnej revolúcii zúčastnilo protestov v uliciach Bratislavy okolo 80 tisíc ľudí. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 12.03.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

zúčastnilo zúčastnilo spomínajú označilo Gorila odhadovalo zúčastnilo zúčastnilo


Pán Sulík pokiaľ mal výhrady, nenavštívil jedného predsedu parlamentu z členských krajín v Európe, v eurozóne. Nepresviedčal nikoho, nerobil žiadne aktivity, aby získal na svoju stranu aj našich partnerov v eurozóne (ohľadom neschválenia eurovalu pozn.).

Na oficiálnej web stránke SaS a ani v iných zdrojoch sme nenašli žiadne informácie o tom, že by predseda Sulík oficiálne alebo inak rokoval, či prezentoval svoje názory voči eurovalu. Na druhej strane, svoj postoj v zahraničí neustále prezentuje mediálnou cestou.

Strana SaS:


...Máme veľmi vysokú mieru nezamestnanosti, prehĺbili sa nám regionálne rozdiely, v krajine narastá riziko chudoby detí,...

Podľa Štatistického úradu SR pokiaľ ide o deti (0-17), porovnanie rokov 2005 až 2008 (novšie dáta neexistujú).

Štatistického úradu SR


Pri všetkej úcte pán Hudacký a s pokorou vám vravím, že som nepočul opatrenia ani teraz od vás, ani samozrejme za ten posledný rok, ktoré by mohli dať na hromadu 2,7 miliardy eur na rok 2013.

Výroky o tom, že opozícia nepredložila návrhy na šetrenie sme už niekoľkokrát overovali. Napríklad 3.2.2013 sme upozornili na fakt, že opozícia hneď niekoľko opatrení predložila. Ako informuje TASR , už len KDH predložilo vláde SR návrhy opatrení v piatich oblastiach (napríklad opatrenia na zefektívnenie výberu daní, optimalizácia v oblasti rozpočtových a príspevkových organizácií štátu, obmedzenie sociálnych dávok pre bohatých, zefektívnenie nákupov tovarov a služieb ministerstvami a štátnou správou). Fakt, že tieto opatrenia by do štátneho rozpočtu priniesli 1,7 miliardy €.Ďalej SDKÚ predložila návrh konsolidačných opatrení v objeme 50 mil. €, strana SaS pripravila legislatívny návrh, zaoberajúci sa dávkami v hmotnej núdzi a zameraný proti ich zneužívaniu, i návrh na zníženie poštu poslancov NR SR. Ľudovít Kaník z SDKU zase navrhoval zdaniť všetky bezhotovostné transakciesadzbou 0,1 %. Výber z tejto dane by podľa Kaníka mohol dosiahnuť až 1,5 mld. eur. Spolu už len týchto pár opatrení očakáva priniesť do rozpočtu viac ako 2,7 miliardy eur.

3.2.2013 TASR SDKÚ SaS návrh navrhoval


V prípade sestier a došlo k navýšeniu platov už od 1. 4. priemerne je to u sestier v našich nemocniciach okolo 18 % a následne sme takisto na základe dohody a rozhodnutia rozhodcovského súdu ešte o 8 % museli navýšiť platy ostatných zdravotníckych pracovníkov.

Platy zdravotných sestier boli zvýšené na základe zákona č. 62/2012 o minimálnych mzdových nárokoch sestier a pôrodných asistentiek, ktorý nadobudol účinnosť 1.apríla 2012. Tento zákon zvýšil minimálne platy sestier a pôrodných asistentiek na úroveň od 640 do 928 eur. Taktiež vďaka tomuto zákonu získali možnosť dostať príplatok za výkon špecializovaných pracovných činností vo výške 66 eur a za výkon certifikovaných činností vo výške 33 eur. Nepodarilo sa nám však zistiť či platy zdravotných sestier od 1.apríla 2012 narástli v štátnych nemocniciach o v priemere o 18%.

62/2012 SITA SITA


On (Matovič, pozn.) nikdy nemusel použiť tento svoj preukaz poslanca Národnej rady. Mohol použiť občiansky preukaz, zaplatiť a podobne.

O trestnom a disciplinárnom konaní sa pojednáva v Ústave a ďalej v Priestupkovom zákone (zákon o priestupkoch č. 372/1990 Zb.) : "Konanie osôb požívajúcich výsady a imunity podľa zákona alebo medzinárodného práva, ktoré má znaky priestupku, nemožno ako priestupok prejednať. Nemožno ani vykonať sankciu alebo v jej výkone pokračovať, ak osoba, ktorej bola sankcia uložená, sa stala neskôr osobou požívajúcou podľa zákona alebo podľa medzinárodného práva výsady a imunity." Každopádne, ako to popísal poslanec Dostál , pokutu zaplatiť môžu, ak chcú.

popísal poslanec Dostál


Ale je aj iná alternatíva možno. Že by Slovensko neschválilo tie peniaze a nič by sa nestalo, pretože teraz stačí už len 85 % kvázi hlasov, ktoré sú vyjadrené váhou jednotlivých krajín. Súhlas Slovenska už nie je potrebný.

Podľa Vyhlásenia hláv štátov Európskej Únie z 9. decembra 2011, ktoré komunikuje novú fiškálnu dohodu, ktorá sa stáva súčasťou tzv. trvalého eurovalu "zmluva (o vzniku trvalého eurovalu - pozn.) nadobudne platnosť vo chvíli, keď ju ratifikujú členské štáty, ktorých spoločný podiel na kapitálových záväzkoch predstavuje 90 %.

Vyhlásenia Podiel


A čo je veľmi tragické je, že opäť na posledný deň, kedy sa majú podávať prihlášky, alebo nominácie do parlamentu, je zvolaná koaličná rada. Táto vláda naozaj má jeden zásadný problém, že akákoľvek trochu závažnejšia vec dôležitá pre Slovensko, znamená jej zásadnú nedohodu. Takýmto spôsbom sa jednoducho štát viesť nedá. Lebo prídu ešte omnoho závažnejšie problémy.

posledným dňom predkladania návrhov na generálneho prokurátora bol pondelok, kedy sa zišla koaličná rada. Že sa tak stane bolo známe už vo štvrtok , uvažovalo sa ešte aj o stretnutí v sobotu alebo nedeľu.

bolo známe už vo štvrtok


Práve v druhom kole vždy bola nižšia účasť (ako v prvom kole volieb do VÚC, pozn.).

Je pravda, že nižšia volebná účasť v druhom kole volieb do VÚC je veľmi častým javom, avšak vrámci všetkých doterajších volieb do VÚC existujú štyri výnimky, kedy bola táto účasť vyššia ako v prvom kole. Výrok teda hodnotíme ako nepravdivý.

Jána Podmanického
Nitrianskom
Trnavskom
po prvom kole


Ak evidovaný nezamestnaný, ktorý získa dohodu, nepredloží tú dohodu deň predtým, ak ona ňu začne pracovať, napríklad preto, lebo sa spíše tá dohoda až ráno pri nástupe do zamestnania, ak ju nepredloží deň dopredu na úrade práce, tak je to dôvod, aby ho z úradu práce nemilosrdne na polroka vyradili...

Novela zákona o službách zamestnanosti, platná od 1. mája 2017 sprísnila okrem iného aj zamestnávania tzv. "dohodárov" evidovaných na úrade práce. Podľa novely " uchádzač o zamestnanie je povinný predložiť úradu kópiu dohody o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru najneskôr deň pred začatím plynutia doby, na ktorú sa táto dohoda uzatvorila ". V prípade , ak uchádzač evidovaný na úrade práce poruší túto podmienku, môže ho úrad práce sankčne vyradiť z evidencie na 6 mesiacov. Výrok Mihála hodnotíme ako pravdivý.

zákona sprísnila novely prípade odôvodnil ÚPSVaR vyradiť definuje


Figeľ: To, čo tu bolo, nebola sociálna politika. To boli záujmy niektorých zabaľované do obálky alebo krabičky pod názvom sociálna politika. Napríklad sociálne podniky, za ktoré teraz štát musí vracať Bruselu veľké peniaze.

Ako Sme citovalo Radičovú : " Slovensko je povinné vrátiť všetky neoprávnené výdavky, ktoré boli zistené na základe misií ," konštatovala počas Hodiny otázok v parlamente premiérka Iveta Radičová (SDKÚ).“ „ Druhým problémom boli pilotné sociálne podniky, pre ktoré musí SR do únie vrátiť 2,75 milióna eur. S podnikmi bola zazmluvnená suma 23 milióny eur, z toho 11,2 bolo vyplatených prostredníctvom zálohových platieb zo štátnej kasy. Z tohto objemu predložili podniky iba na 3,2 milióna eur účtovné doklady .“ Rovnakú správu priniesli i Hospodárske noviny .

Sme citovalo Radičovú
Hospodárske noviny


Vláda bude vo väčšej miere využívať danosti regiónov, zvyšovať potravinovú bezpečnosť a podiel slovenských potravinárskych výrobkov z domácich surovín na spotrebiteľskom trhu.

Vládna Slovenská národná strana počas roka predložila zákon týkajúci sa potravinovej bezpečnosti - zákon o ochrane pôdy. Zákon o pôde sa bude prerokovávať v roku 2017, môžeme ale hodnotiť, že v oblasti potravinovej bezpečnosti vláda zaznamenala aktivitu.

Pravda
schválil
kritizované
hlasovaní
376/2016
TA3
Návrh na zákon
špekulatívnym nákupom
pravda.sk


Nikdy náš zákon (tlačový, pozn.) nebol predmetom rokovania Európskej komisie.

TASR z dna 11. apríla 2008: "'Európska komisia nebude nijako komentovat slovenský tlacový zákon, pretože táto otázka nespadá do jej kompetencií.' Uviedol to dnes jeden z hovorcov EK Martin Selmayr." Tvrdí, že táto otázka sa rieši na národnej úrovni a EK do toho nebude zasahovat.

TASR


Klesol aj počet dlhodobo nezamestnaných - o 38 tisíc za minulý rok.

Ak berieme do úvahy údaje za rok 2016, oproti stavu z roku 2015, tak počet dlhodobo nezamestnaných naozaj výrazne klesol. Podľa Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny počet dlhodobo nezamestnaných v decembri roku 2015 bol 172 908. Najnovšie údaje na stránke Ústredia sú vedené k decembru 2016, kde sa uvádza že počet dlhodobo nezamestnaných v tomto mesiaci bol 137 322. Môžeme teda konštatovať, že za minulý rok klesol počet dlhodobo nezamestnaných o 35 586 osôb.

Štatistického úradu SR


...v tých prioritách, ktoré máme, ktoré si Slovensko dalo, že chce presadzovať, (...) Máme tam prehlbovanie hospodárskej a menovej únie.(...)  My máme v prioritách (...) zriadenie európskej prokuratúry.

Slovenská republika bude v súlade so svojou tradične pro-európskou a pro-integračnou politikou presadzovať iniciatívy v oblasti prehlbovania HMÚ, vrátane užšej ekonomickej a fiškálnej koordinácie. Špeciálne sa Slovenská republika plánuje zamerať na dobudovanie fiškálnych kapacít na absorpciu asymetrických šokov,v podobe spoločnej schémy v nezamestnanosti, a symetrických šokov, v podobe anti-cyklického investičného nástroja na základe Európskeho fondu pre strategické investície, ktoré by mali prispieť k ekonomickej, sociálnej a politickej stabilite v eurozóne ako aj v EÚ. "

Medzi priority je zaradené aj vytvorenie pozície európskeho prokurátora (v časti Spravodlivosť): "hodláme sa sústrediť na pokrok v oblasti procesných práv v trestnom konaní, ako aj v boji proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Európskej únie, vrátane presadzovania návrhu na zriadenie Úradu európskeho prokurátora."

februári 2016

Program rotujúceho predsedníctva v Rade EÚ


Veď tam vkuse mu tam niekto chýbal. Jednoducho mne ľudia chýbať nebudú v parlamente.

Neoveriteľná zostáva druhá časť výroku v koľko percentách prípadov sa tak stalo, keďže nedokážeme overiť nakoľko boli absencie ďalších poslancov za P. Pašku odôvodnené a či naozaj „mu tam niekto vkuse chýbal“.


Ustanovenie dôchodkového stropu je vlastne (...) téma, ktorú Smer priniesol do Národnej rady Slovenskej republiky.

Predseda strany SMER-SD Robert Fico otvoril tému ustanovenia dôchodkového stropu na svojej tlačovej konferencii zo 4. mája 2018. Výhodnosť tohto kroku a jeho návrh v podobe ústavného zákona podľa Fica prerokovali poslanci jeho strany s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny, Ministerstvom financií či Sociálnou poisťovňou. Prvýkrát bývalý premiér možnosť zastropovania dôchodkového veku pripustil už v roku 2017. Už vtedy sa vyjadril , že sa jedná o legitímnu tému, o ktorej sa je ochotný baviť aj s opozíciou. Návrh na zastropovanie dôchodkového veku predložili do NR SR poslanci strany SMER-SD. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Predseda Fico na zmienenej tlačovej konferencii hovoril o troch možných variantoch ustanovenia dôchodkového stropu. Prvý variant predstavoval maximálny vek odchodu do dôchodku 65 rokov pre mužov aj ženy. Druhý variant bol 64 rokov, čo však odmietli odborári. Tretí variant bol 65 rokov pre mužov a 63 rokov pre ženy. Na konečný vek mal vplývať napríklad počet detí vychovaných matkou. „ Pre mňa je dôležité zastropovať vek ,“ povedal Fico. Diskusia o vekovom strope odchodu do dôchodku však nebola novinkou ani v čase Ficovej tlačovej konferencie. Túto eventualitu predostrel hovorca Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré je takisto v gescii strany SMER-SD, už v roku 2016. Hovorca ministerstva priznal, že v hre bola otázka tzv. preddôchodku. Na jar 2018 bola spísaná aj petícia občanov, ktorý žiadali zastropovanie dôchodku. Za občanov odovzdalo túto petíciu OZ KOVO.

tlačovej konferencii
vyjadril
predložili
predostrel
jar 2018


[Podmienky na - pozn.] skrátené legislatívne konanie absolútne neboli dodržané, ani jedna podmienka nebola tam splnená na to, aby sme mohli skrátiť lehoty.

Rokovací poriadok NR SR (str. 40., .pdf) ustanovuje určité podmienky pre využitie inštitútu skráteného legislatívneho konania. "Za mimoriadnych okolností, keď môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd alebo k ohrozeniu bezpečnosti alebo ak hrozia štátu značné hospodárske škody , národná rada sa môže na návrh vlády uzniesť na skrátenom legislatívnom konaní o návrhu zákona."

Rokovací poriadok
zákona


...existuje zmluva medzi Slovenskom a Maďarskom, ktorá zakazuje dvojité štátne občianstvo...

Zmluva č. 37/1961 Z. z. platná od roku 1961 medzi Československou socialistickou republikou a Maďarskou ľudovou republikou o úprave niektorých otázok štátneho občianstva (ktorá je aj súčasťou slovenského právneho poriadku), rieši otázku zamedzenia dvojitého občianstva. Na základe tohto dohovoru si občania s občianstvom SR a MR môžu dobrovoľne vybrať, ktoré občianstvo si ponechajú. V podstate táto zmluva teda znemožňuje dvojité občianstvo. "Dohovor medzi Československou socialistickou republikou a Maďarskou ľudovou republikou o úprave niektorých otázok štátneho občianstva Prezident Československej socialistickej republiky a Prezidiálna rada Maďarskej ľudovej republiky, majúc na zreteli, že sa vyskytuje určitý počet osôb, ktoré obe zmluvné strany podľa svojho zákonodarstva považujú za svojich občanov, vedení prianím, aby prípady dvojakého štátneho občianstva sa odstránili tým spôsobom, že si dotknuté osoby zvolia štátne občianstvo jednej z oboch zmluvných strán na základe dobrovoľnosti, rozhodli sa uzavrieť tento Dohovor."

Zmluva


...sme nedokázali zmobilizovať voličov pre rekordne nízkej účasti pri voľbách do európskeho parlamentu, kde nám chýbalo nejakých 2-tisíc hlasov, aby sme získali piaty mandát.

Nie je pravda, že Smeru-SD chýbalo približne 2 000 hlasov pre zisk ďalšieho mandátu. Chýbalo mu približne 3 500 hlasov. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Metóda prerozdeľovania mandátov vo voľbách do Európskeho parlamentu (ďalej: EP) sa v roku 2014 riadila § 34 Zákona č. 331/2003 o voľbách do Európskeho parlamentu. Výsledky prepočtu podľa § 34 sú zverejnené na stránke Štatistického úradu SR. K problematike je dostupný aj blog Vladimíra Dančišina, ktorý sa osobitne zameriava na volebné paradoxy v týchto voľbách, hoci tie sa nami skúmaného problému priamo netýkajú. Podľa Roberta Fica by 2 000 hlasov odovzdaných pre stranu Smer-SD znamenalo zisk jedného mandátu navyše. Predpokladáme, že týchto 2 000 hlasov by pochádzalo od voličov, ktorí by sa k urnám dostavili nad rámec skutočného počtu zúčastnených voličov, a nie od voličov iných strán, ktorí by sa z neznámeho dôvodu rozhodli voliť Smer-SD. V tom prípade by sa celkový počet platných hlasov odovzdaných pre strany, ktoré by prekročili kvórum (tie by boli rovnaké, ako v skutočnosti), rovnalo skutočným 439 522 + 2 000 = 441 522. Tzv. republikové volebné číslo, rozhodujúce pre pridelenie mandátov, by sa rovnalo 441 522 : 14 = 31 537. Výsledky pre jednotlivé strany (so zohľadnením + 2 000 hlasov pre Smer-SD) by boli nasledovné:

SMER-SD

4,35

NOVA-KDS-OKS

1,21

KDH

2,35

MOST-HÍD

1,03

OĽANO

1,33

SAS

1,19

SDKÚ-DS

1,38

SMK

1,16

Zákona zverejnené blog skutočným


Vo Švédsku sú dane z dividend 30 %. U nás nula. Vo Švédsku je daň z príjmov pre fyzické osoby základná medzi 30 a 60 %. U nás je to 19 a 25. Vo Švédsku sú okrem daní z príjmov právnických osôb ešte takzvané regionálne dane, kde platíte regiónom. Švédsko má 50% mieru prerozdeľovania a my niečo cez 30 %.

Peter Kažimír uvádza presné čísla v prípade Švédska aj Slovenska a jeho výrok je teda pravdivý.

Podľa materiálu Ministerstva zahraničných vecí (. pdf ) je vo Švédsku u zahraničných akcionárov daň z príjmu z dividend vo výške 30 %, ale môže byť znížená. Okrem toho platia medzinárodné dohody o zamedzení dvojitého zdaňovania. Pokiaľ ide o daň z príjmov pre fyzické osoby, jej maximálna výška je 57,77%, pri čom municipálna daň je v priemere 31,56 %. Je tiež pravda, že vo Švédsku platíte aj regionálne dane.

pdf
Daň z príjmu vyzických osôb
činila


Za prvý štvrťrok tohto roka sa odovzdalo, ja to tu mám presne, sa odovzdalo 3100, bytov najmenej za 9 rokov.

Podľa Štatistického úradu Slovenskej republiky sa v prvom štvrťroku 2025 skolaudovalo 3100 bytov, čo je o takmer 1000 bytov menej ako v rovnakom období predchádzajúceho roka. V porovnaní s priemerom predchádzajúcich desiatich prvých štvrťrokov ide o pokles o 25 % ( video , 00:00:18). Zároveň ide o najnižší počet dokončených bytov od roku 2017. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

video najnižší


A ja považujem, na Slovensku máme asi 150 tisíc držiteľov zbrojných preukazov. Absolútna väčšina z nich sú normálni, bežní, slušní ľudia, ktorí majú zbraň kvôli osobnej ochrane alebo kvôli poľovníctvu.

Na Slovensku je podľa Tasr.sk citujúcej Občianske združenie vlastníkov strelných zbraní Legis telum približne 150 000 držiteľov zbrojných preukazov, registrovaných zbraní je približne 250 000.

Tasr.sk


1. septembra 1992 som tu hlasoval (Stará budova NR SR) ako jediný z prítomných (Bugár, Danko, Figeľ, Procházka, pozn.) za Ústavu SR…

Robert Fico naozaj hlasoval za prijatie Ústavy Slovenskej republiky, pričom z prítomných politikov sediacich v relácii TA3, bol premiér jediným, ktorý sa vtedy zúčastnil. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Robert Fico bol v roku 1992, kedy sa schvaľovala Deklarácia zvrchovanosti slovenského národa a Ústava SR, poslancom Slovenskej národnej rady (SNR) za stranu SDĽ. Na základe dostupných informácií však R. Fico hlasoval za oba dokumenty. Fico je zároveň jediným dodnes aktívnym politikom, ktorý hlasoval za oba dokumenty.. Deklarácia zvrchovanosti sa schvaľovala na 3. schôdzi, SNR 17. júla 1992 a o Ústave sa hlasovalo 1. septembra 1992 na 5. schôdzi. Podľa prezenčných listín, bol Robert Fico na oboch schôdzach prítomný. Podľa prezenčných listín, bol Robert Fico na schôdzi prítomný. Denník SME k pripravovaným oslavám 20. výročia samostatnosti uvádzal, že R. Fico a I. Gašparavič sú v súčasnosti jediní politici aktívny vo vysokej politike, ktorí hlasovali za zvrchovanosť SR a Ústavu SR. Túto informáciu potvrdzujú aj rozhovore s premiérom R. Ficom v Hospodárske noviny . Denník Pravda v článku z 27. augusta 2012 uvádza: " Ústava 1. septembra 1992 sa neprijímala pomocou hlasovacieho zariadenia, ale slovne: Hlasujem za Ústavu SR. Takto sa vyjadrilo zo 134 poslancov 114, proti bolo 16 a zdržali sa 4 poslanci ." Poslanci strán KDH hlasovali proti, a poslanci za MKDH a Spolužitie (predchodca SMK) pred hlasovaním opustili rokovaciu sálu. Za ústavu hlasovali poslanci strán HZDS, SNS a SDĽ. Deklarácia zvrchovanosti sa tiež podľa zápisnice príslušnej schôdze prijímala slovným hlasovaním. Podľa denníka SME hlasovalo za 25 z 29 poslancov za SDĽ. Dátum zverejnenia analýzy: 28.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

SME

Hospodárske noviny

Pravda

SME


Pri najnovšej novele zákona o potravinách Slovensko už prijalo nad rámec, že pokiaľ príde z inej krajiny na územie Slovenskej republiky potravina, tento dovozca je povinný minimálne 24 hodín dopredu nahlásiť tento dovoz na príslušnú regionálnu veterinárnu správu, čím umožní našim kontrolným orgánom, aby začali konať, aby preverili danú potravinu a aby sme mali identifikovaný každý dovoz.

Novela zákona o potravinách skutočne zavádza povinnosť dovozcu nahlásiť potravinu 24 hodín pred príchodom zásielky. Účelom má byť dosiahnutie ochrany zdravia ľudí a ochrany spotrebiteľa na trhu v Slovenskej republike.

zákona Dôvodová schválená podpísal


Ak ma kritizujete a moju vládu, za spôsob ozdravovania verejných financií, mám legitímne právo vás žiadať o alternatívy. Doteraz ste nepovedali nič.

R. Fico naráža asi na svoju júnovú výzvu opzícii, aby predniesla alternatívne spôsoby ozdravovania verejných financií.

Ako uvádza TASR opozícia nepredstavila reálnu alternatívu k spôsobu ozdravovania verejných financií v budúcom roku. Hoci najkonštruktívnejšie sa k tejto výzve postavili SDKÚ- DS a Most-Híd ale táto alternatíva by priniesli spolu len 180 miliónov EUR.

výzvu TASR


Keď chce niekto v Bardejove začať podnikať, tak vlastne platí 208 eur mesačne, na budúci rok dokonca 215 eur mesačne na povinných odvodoch a to pre človeka, ktorý tam vie zarobiť 600 alebo 700 eur brutto, je obrovský úder pod pás.

Jozef Mihál mal vo svojom výroku na mysli odvody, ktoré platia samostatne zárobkovo činné osoby (SZČO) z príjmov zo svojej živnosti. Minimálna suma, ktorú v roku 2017 mohla SZČO zaplatiť za sociálne a zdravotné poistenie, bola 208,16 eur, v roku 2018 sa táto suma zvýši na 215 eur. Výrok Jozefa Mihála preto hodnotíme ako pravdivý. Systém sociálneho poistenia v SR upravuje zákon č. 461/2003 Z.z. o sociálnom poistení. Podľa § 2 tohto zákona sa za sociálne poistenie považuje "nemocenské poistenie ako poistenie pre prípad straty alebo zníženia príjmu zo zárobkovej činnosti a na zabezpečenie príjmu v dôsledku dočasnej pracovnej neschopnosti, tehotenstva a materstva; dôchodkové poistenie," ktoré zahŕňa "starobné poistenie a invalidné poistenie; "úrazové poistenie ako poistenie pre prípad poškodenia zdravia alebo úmrtia v dôsledku pracovného úrazu, služobného úrazu ... a choroby z povolania; garančné poistenie ako poistenie pre prípad platobnej neschopnosti zamestnávateľa na uspokojovanie nárokov zamestnanca, na úhradu odmeny a výdavkov predbežného správcu ... a na úhradu povinných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie nezaplatených zamestnávateľom do základného fondu príspevkov na starobné dôchodkové sporenie; a poistenie v nezamestnanosti ako poistenie pre prípad straty príjmu z činnosti zamestnanca v dôsledku nezamestnanosti a na zabezpečenie príjmu v dôsledku nezamestnanosti." Praktickej stránke výpočtu odvodov SZČO v roku 2017 a 2018 sa vo svojich článkoch venovali portály szcoportal.sk a spravodajský portál pravda.sk V článku , venujúcemu sa povinným odvodom za rok 2017, sa uvádza, že vyššie uvedené formy sociálneho poistenia tvoria 33,15 % z príjmu SZČO. Ďalších 14 % tvoria preddavky na zdravotné poistenie. Platenie sociálnych odvodov je limitované minimálnym vymeriavacím základom, ktorý v roku 2017 predstavoval 441,50 eur a sumou 6 181 eur, ktorá je maximálnym vymeriavacím základom. Preddavky na zdravotné poistenie v prípade SZČO takéto obmedzenia nemajú. Spolu má teda SZČO zaplatiť 47,15 % zo svojho príjmu na sociálne odvody a preddavky na zdravotné poistenie. Podľa tejto metodiky by SZČO, na ktorého sa vzťahuje minimálny vymeriavací základ, mal v roku 2017 platiť odvody a preddavky v súhrnnej výške 208,16 eur. Rovnako je pravdivé aj Mihálovo tvrdenie o 215 eurách, ktoré predstavujú minimálnu sumu, ktorú musí SZČO mesačne vynaložiť na povinné odvody v roku 2018. Na tento rok predstavujú minimálne mesačné odvody na sociálne poistenie pre SZČO sumu 151,16 eur a minimálny mesačný preddavok na zdravotné poistenie sumu 63,84 eur. Je nutné dodať, že okrem existujú aj ďalšie osobitné kategórie (ktoré sme neposudzovali), ako študent-živnostník alebo absolvent-živnostník, v prípade ktorých platia iné pravidlá pre platenie odvodov. Dátum zverejnenia analýzy: 27.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zákon článku predstavujú sumu


Dušana Kováčika a Dobroslava Trnku inštalovali do ich funkcií vlády, pri ktorých zohrával významnú úlohu pán Lipšic.

Úrad špeciálnej prokuratúry vznikol v období druhého kabinetu Mikuláša Dzurindu, ktorý začal vládnuť v roku 2002. V rámci tohto úradu zastáva funkciu špeciálneho prokurátora Dušan Kováčik , ktorý kontrolu úrad od jeho vzniku (t.j. od roku 2002). V tom čase bol Daniel Lipšic ministrom spravodlivosti v kabinete druhej Dzurindovej vlády (2002-2006). V tomto období sa dostal do funkcie aj Trnka. To, akú úlohu z hľadiska významnosti vtedy zohrával Lipšic, nehodnotíme. Podstatným v tomto prípade je či bol naozaj v danej dobe vo vláde. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dobroslav Trnka bol do roku 2004 hlavným vojenským prokurátorom a námestníkom generálneho prokurátora. Od roku 2004 do februára 2011 zastával post generálneho prokurátora. "Veľmi pochybnú úlohu zohral D. Trnka v kauze bytovky Glance House . Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Dušan Kováčik
ministrom spravodlivosti
Trnka
Glance House


(...) tu ostali po prvej vláde Roberta Fica 8% deficity a HDP išlo o 2,3 % dole (...)

Počas prvej vlády Roberta Fica dosiahol v roku 2009 deficit štátneho rozpočtu 8 % HDP a hrubý domáci produkt medziročne klesol o 2,3 %. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Prvá vláda Roberta Fica trvala od 4. júla 2006 do 8. júla 2010. Ako vyplýva z údajov , v roku 2009 sa HDP medziročne prepadlo o 2,3 % a deficit štátneho rozpočtu dosiahol 8 %.

údajov


Zvyšovali sme zdroje na infraštruktúru z 1,3 miliardy eur na 2 miliardy eur, čo je najvyššia historická hodnota.

Schválený rozpočet výdavkov kapitoly Ministerstva dopravy, výstavy a regionálneho rozvoja na r. 2012 ráta s bežnými a kapitálovými výdavkami vo výške 2 126 190 949 eur. Ako je možné vidieť v tabuľke, je to zároveň aj najvyššia suma, ktorá bola do tejto oblasti investovaná od vzniku samostatnej Slovenskej republiky. Hoci Iveta Radičová neuvádza presné čísla podľa štátneho rozpočtu, na pravdivosti výroku to nič nemení.


Máme tu ďalšie triky, ktoré boli v rozpočte urobené. Boli zvýšené rodičovské príspevky pred voľbami, minulou vládou.

Vláda Roberta Fica v decembri minulého roka schválila zákon o zvýšení rodičovských príspevkov.

schválila
zákon o zvýšení


Moderátorka: "Ako bude teda fungovať koalícia a opozícia. Určite si všetci na to spomínate, že návrhy zákonov opozičných neprechádzali ak si spomeniete na nejaký príklad, tak mi ho prosím vás povedzte. Spomeniete si na nejaký návrh zákona, nie pozmeňujúci návrh ale opozičný návrh zákona, ktorý by prišiel?" P. Hrušovský: "Zákon poriadkovej imunity."

Za prijatie návrhu zákona o priestupkovej imunite, ktorý zrušil priestupkovú imunitu poslancom, sudcom ale aj ďalším verejným činiteľom, hlasovalo 147 prítomných poslancov. Zákon bol týmto 3.februára prijatý naprieč politickým spektrom.

hlasovalo
pozmeňovacím návrhom


... robiť výkup pozemkov pod bratislavským obchvatom za 400 miliónov a vykupujeme za cenu stavebných parciel...

Informácie o celkovej cene ani o spôsobe nákupu pozemkov pod bratislavským obchvatom Národná diaľničná spoločnosť nezverejnila. Výrok Eduarda Hegera je neoveriteľný.

Výkup pozemkov pre stavby diaľnice D4 a rýchlostnej cesty R7, ktoré majú tvoriť bratislavský obchvat, má na starosti Národná diaľničná spoločnosť. Na oficiálnych stránkach NDS sú postupne zverejňované jednotlivé kúpne zmluvy, ktoré NDS uzavrela s majiteľmi pozemkov pod plánovaným obchvatom. Zmluvy sú upravené tak, aby chránili týchto bývalých vlastníkov. Zo zmlúv boli podľa Transparency International zámerne vybielené mená aj parcelné čísla pozemkov, takže sa nedá zistiť aký pozemok bol od koho kúpený. Celková cena ani spôsob výkupu pozemkov nie sú oficiálne známe, keďže sa na NDS nevzťahuje povinnosť zverejniť detaily nákupu v centrálnom registri zmlúv. Takúto výnimku majú podľa Denníka N aj zmluvy Slovenskej informačnej služby a strategické zmluvy Ministerstva obrany. Túto skutočnosť by mohla zmeniť novela infozákona , ktorú pripravilo Ministerstvo spravodlivosti SR.

Transparency International Slovensko odhaduje celkovú sumu zaplatenú za pozemky na 400 miliónov eur. Denník N v roku 2015 uviedol, že na výkup pozemkov pod bratislavských obchvatom pôjde približne 370 miliónov eur, neskoršie sa už písalo o vyššej 400 miliónovej sume. Denník Pravda odhadoval celkovú cenu výkupov na 327 253 700 eur. TIS spolu s Inštitútom pre ekonomické a sociálne reformy (Ineko) už v roku 2016 žiadali o sprístupnenie informácií o kúpe pozemkov. Národná diaľničná spoločnosť vzápätí odmietla zverejnenie týchto zmlúv, jej rozhodnutie podporilo aj ministerstvo dopravy. Na ďalší tlak zo strany TIS a médií odpovedala NDS rozhodnutím dobrovoľne zverejniť zmluvy, v ich dnešnej, vybielenej podobe s odvolaním na ochranu osobných informácií.

NDS
Transparency International
Denníka N
novela infozákona
Transparency International
Denník N
vyššej
Pravda
žiadali
odmietla
rozhodnutím


Dnes boli dve kategórie študentov. V jednom prípade sa to týkalo myslím, že to bolo rozdelené podľa veku. Tak tá vyššia kategória mohla ísť do sumy 159 eur, kedy nemali nejaké problémy s odvodmi. My sme sa rozhodli, že obidve tieto vekové kategórie dáme do jednej kategórie a bude platiť, že pokiaľ má takúto brigádu a neprevyšuje to 200 eur, tak jeho odvod z tohto všetkého bude predstavovať proste demagog alebo teraz, prepáčte, ak nepoviem presné číslo, ale jeho odvod by mal predstavovať 1,05 percenta.

V stále aktuálnom znení zákona o sociálnom poistení platí, že brigádnici boli delení do dvoch kategórii do 68 eur (do 18 rokov) a 159 do (do 26 rokov). Novela zákona o sociálnom poistení účinnosť od 1. januára 2015) stanovuje jednotnú sumu 200 eur. Taktiež platí výška odvodu na úrovni 1,05 %. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Vláda SR 20. augusta 2014 schválila túto novelu o sociálnom poistení, tá bola prerokovaná a schválená v NR SR 15. októbra 2014. Sociálna poisťovňa uviedla 20. októbra 2014: "Sociálna poisťovňa upozorňuje žiakov a študentov stredných a vysokých škôl, ktorí pracujú na dohodu o brigádnickej práci študentov, že sa im od 1. januára 2015 zvýši hranica zárobku, do ktorej nebudú platiť odvody, a to na jednotnú sumu 200 eur . Vyplýva to z novely zákona o sociálnom poistení, ktorú minulý týždeň v stredu schválila Národná rada SR. Po novom tak nebudú existovať dve kategórie študentov , pri ktorých sú stanovené mzdové limity pre neplatenie poistného na dôchodkové poistenie. Hraničná mesačná suma na neplatenie poistného na dôchodkové poistenie a poistného do rezervného fondu solidarity je v roku 2014 vo výške 68 eur pre fyzickú osobu, ktorá nedovŕšila 18 rokov veku, a to až do konca kalendárneho mesiaca, v ktorom dovŕšila vek 18 rokov, inak vo výške 159 eur. Od 1. januára 2015 to bude suma 200 eur pre študentov stredných aj vysokých škôl, mladších aj starších ako 18 rokov veku ." Tieto informácie uviedol aj Trend Staré znenie časti zákona o odvodoch študentov: Predpis č. 328/2013 Z. z . Opatrenie Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovuje maximálna suma mesačného príjmu a maximálna suma priemerného mesačného príjmu z určenej dohody o brigádnickej práci študentov na rok 2014 § 1 Na rok 2014 sa ustanovuje maximálna suma mesačného príjmu a maximálna suma priemerného mesačného príjmu podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 a 3 zákona z dohody o brigádnickej práci študentov určenej podľa § 227a zákona takto: a) 68 eur pre fyzickú osobu, ktorá nedovŕšila 18 rokov veku, a to až do konca kalendárneho mesiaca, v ktorom dovŕšila vek 18 rokov, b) 159 eur pre fyzickú osobu neuvedenú v písmene a) . § 2 Toto opatrenie nadobúda účinnosť 31. októbra 2013.

schválila
schválená
uviedla
Trend
Predpis č. 328/2013 Z. z
zamestnávateľ


...85 tisíc zamestnancov za 10 mesiacov tohto roku na našom trhu práce pribudlo.

Údaje o zamestnanosti eviduje Sociálna poisťovňa. Demagog.SK požiadal o vyjadrenie komunikačný odbor ministerstva práce, aj poisťovňu. Ministerstvo odkazuje na údaje poisťovne, podľa ktorých poisťovňa evidovala 1 871 192 riadnych zamestnancov v januári 2017, v októbri 2017 bolo v evidencii poisťovne 1 953 465 riadnych zamestnancov. Rozdiel je tak 82 271, toľko nových zamestnancov pribudlo. Napriek nepresnosti hodnotíme výrok Richtera ako pravdivý. Pokiaľ sa pozrieme na dáta ohľadne nezamestnanosti, ktoré každý mesiac poskytuje Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny , od januára 2017 do októbra 2017 sa zmenil počet uchádzačov o zamestnanie pri rovnakom počte ekonomicky aktívneho obyvateľstva z 235 455 na 167 278, čo je rozdiel viac než 68 tisíc ľudí. Vyradenie z evidencie pritom automaticky neznamená, že dané osoby našli prácu. Dátum zverejnenia analýzy: 27.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny


Ak Európska rada ktorá pozostáva z premiérov a prezidentov ako najvýznamnejší orgán povie že pomoc migrantom alebo riešeníe otázky migrantov má byť na dobrovoľnej báze, nemôže prísť EK s návrhom na základe ktorého majú existovať povinné kvóty voči členským štátom. Toto principiálne odmietame.

Európska rada pozostávajúca z najvyšších predstaviteľov krajín EÚ na svojom mimoriadnom summite v apríli 2015 skutočne schválila stanovisko, v ktorom hovorí o dobrovoľnom princípe rozmiestnenia migrantov v EÚ. Európska komisia potom navrhla povinné kvóty v rozpore so stanoviskom ER. Výrok predsedu vlády preto hodnotíme ako pravdivý.

dobrovoľnom kvóty


..kraj nemá priamu kompetenciu získavania investorov v zmysle investičných stimulov alebo iných nástrojov. Toto je úloha štátu, najmä prostredníctvom agentúry SARIO.

Samosprávne kraje, vrátane Košického, skutočne nemajú v priamej kompetencii získavať investorov pomocou investičných stimulov a iných nástrojov. Túto úlohu v SR plní niekoľko inštitúcií, jednou z nich je aj vo výroku spomínané SARIO. Výrok Richarda Rašiho preto hodnotíme ako pravdivý.

podľa informácií


To, čo sme prijali v samosprávnom kraji (v súvislosti so vstupom strategického partnera do nemocníc, pozn.), už som zdôrazňoval, to nebol len konsenzus medzi nami a medzi vedením, ale bol to konsenzus medzi poslancami. Lebo 29 poslancov za to hlasovalo, nula bola proti, takže nikto nebol proti a siedmi sa zdržali ...

Vstup strategického partnera do nemocníc v Dunajskej Strede a v Galante bol skutočne odsúhlasený 29 poslancami Zastupiteľstva TTSK. Možno teda hovoriť o pomerne širokom konsenze. 2. októbra 2013 bolo na 25. riadnom zasadnutí Zastupiteľstva TTSK prijaté Uznesenie č. 739/2013/25, na základe ktorého bol schválený: "Zámer vstupu strategického partnera osobitne pre Nemocnicu s poliklinikou Dunajská Streda, a.s. a osobitne pre Nemocnicu s poliklinikou Sv. Lukáša Galanta, a.s., v ktorých je TTSK majoritným akcionárom ..." Z 38 prítomných hlasovalo za návrh 29 poslancov, proti nebol nikto, zdržali sa siedmi a nehlasovali dvaja poslanci. Podľa výsledkov volieb do VÚC 2009, bolo zloženie Zastupiteľstva TTSK v danom čase nasledovné: strana/koalícia Most-Híd Nová Demokracia SMK KDH, SDKÚ-DS HZD, ĽS-HZDS, SNS, SMER-SD Nezávislí kandidáti počet poslancov 1 1 11 11 10 6 Dátum zverejnenia analýzy: 14.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

výsledkov


My sme mali problémy, aby sme vôbec mohli ísť do volieb, a pán Marček nám umožnil cez svoju strany SOS dostať až sem.

Strana Borisa Kollára vznikla premenovaním existujúcej mimoparlamentnej strany - Strana občanov Slovenska, ktorej lídrom bol Peter Marček. Tomuto premenovaniu ale predchádzalo premenovanie strany Náš kraj. Po kritike bývalých členov Boris Kollár toto hnutie prenechal bývalým štatutárom. Výrok hodnotíme ako pravdivý. TASR informovala, že hnutie podnikateľa Borisa Kollára ide do tohtoročných parlamentných volieb pod názvom Sme rodina – Boris Kollár. Avšak vzniku hnutia Sme rodina predchádzal vznik premenovaním zaregistrovanej strany Náš kraj. Kollár sa ale po kritike niektorých členov pôvodnej strany rozhodol o vrátenie strany. Podľa vyjadrenia niektorých členov pôvodnej strany sa zmena udiala netransparentne a v rozpore so stanovami strany Náš kraj. Bývalí členovia strany Náš kraj tvrdili, že dva ohlásené snemy novovytvorenej strany boli podľa nich fiktívne, nakoľko neexistovala prezenčné listiny zúčastnených. Takisto HN informujú, že sa členovia strany Náš kraj o zmene štatutára a názve dozvedeli len z médií. Preto sa predstavitelia hnutia rozhodli vrátiť pôvodným členom Nášho kraja stranu späť a urobiť zmeny. TASR napísala , že Kollárovi ponúkol spoluprácu pán Marček, ktorý bol predsedom strany SOS s jedným registrovaným členom. "Keďže s tým obe strany súhlasili, bol zvolaný snem, na ktorom Kollára zvolili za predsedu strany a taktiež sa zmenil názov z SOS na Sme rodina - Boris Kollár. S ním pôjde hnutie do volieb. " Kollár vtedy tvrdil, že po voľbách z tohto názvu jeho meno vypadne. Medzi body predvolebného programu patrí zavedenie 16-percentnej dane pre podnikateľov, 33-percentnej dane pre mobilných operátorov, banky či poisťovne a 50-percentnej pre monopoly. Zároveň chce hnutie zrušiť vyššie územné celky, pretože ich v súčasnosti považuje za zbytočný medzičlánok. Chce presadiť aj zákonnú ochranu pred prepustením zo zamestnania za verejné vyslovenie názoru či zákonnú ochranu pred narúšaním dobrého susedského spolunažívania zo strany neprispôsobivých občanov.

hnutie premenovaním vrátiť napísala body


Nemusel by ich platiť kraj, ale kraj môže a v zmysle zákona takú kompetenciu má, pri združení niekoľkých obcí, ktorých spája spoločný problém, im na túto potrebu poskytnúť časť zo svojho rozpočtu. (hovorí o zriadení obecnej polície, pozn.)

Napriek tomu, že sú citované znenia zákonov vágne, je možné o ne oprieť argumentáciu za účelom prerozdeľovania prostriedkov rozpočtu vyššieho územného celku v zmysle zákona tak, ako uvádza Marian Kotleba. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Zákon č. 302/2001 Z.z.
Zákon č. 583/2004 Z. z.


Pán Mičev, ktorý nevie viesť ani len Múzeum Slovenského národného povstania, pretože dvakrát po sebe skončilo to múzeum so stratou 1 milión eur a štát ho musel dofinancovávať

Stanislav Mičev je k andidátom na župana Banskobystrického samosprávneho kraja (BBSK), je generálnym riaditeľom Múzea Slovenského národného povstania. Túto funkciu zastáva od roku 2006. Milan Uhrík nešpecifikuje, na ktoré obdobie myslí, keď hovorí o hospodárení múzea so stratou vo výške milión eur. Podľa výročnej správy (.pdf, s. 83) malo múzeum stratu 203 tisíc eur v roku 2016. Namiesto výročnej spávy na rok 2015 je dostupný dokument o plnení kontraktu (.pdf) , kde informácie o strate nie sú uvedené. Podľa výročnej správy (.pdf, s. 65) na rok 2014 bolo hospodárenie múzea stratové, rok uzavreli s účtovnou stratou 1 530 206 eur. Ku dňu 31. decembra 2013 malo múzeum účtovnú stratu vo výške 21 674 eur ( .pdf , s. 56). Vzhľadom k chýbajúcim informáciam a nešpecifikovanému časovému obdobiu hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Múzeum patrí do zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva kultúry SR, na každý rok tak má ministerstvo a múzeum uzavretý kontrakt s plánom aktivít a financovania (podrobný zoznam naplánovaných činností je vo výročnej správe). Celkové náklady na rok 2016 boli naplánované na 1 236 861 eur, pričom reálne náklady dosiahli 2 979 638 eur, pričom počas roka došlo k navýšeniu k príspevku zo štátneho rozpočtu na 2 831 238 eur. Pôvodný rozpočet bol počas roka desaťkrát upravený, väčsinou išlo o navýšenie výdavkov zo štátneho rozpočtu. Najviac výdavkov išlo na projekt digitalizácie múzea. (Zdroj: V ýročná správa na rok 2016 , .pdf) V roku 2014 bolo pôvodne plánovaných 1 076 455 eur z rozpočtu ministerstva, pomocou deviatich rozpočtových opatrení sa táto suma počas roka 2014 navýšila na 1 765 395 eur. Táto suma pritom zahŕňa aj prostriedky, ktoré mali byť použité na rôze projekty múzea. Podľa výročnej správy tak " Múzeum SNP dosiahlo k 31. 12. 2014 účtovnú stratu vo výške 1 530 206 eur. Záporný hospodárky výsledok spôsobil hlavne časový nesúlad medzi zaúčtovaním dodávateľských faktúr a ich úhradou za realizované projekty. Múzeum SNP pri platbách za projekty financované z EU fondov používa spôsob predfinancovania, t.j. prijaté a zaúčtované faktúry, teda vzniknuté náklady uhrádza až po pridelení finančných zdrojov, čo spôsobuje z časového hľadiska niekoľkotýždňový až niekoľkomesačný sklz od zaúčtovania faktúr až po ich úhradu, čo spôsobuje a ovplyvňuje vznik záporného hospodárskeho výsledku. " (Zdroj. Výročna správa 2014 , .pdf) Na rok 2013 bol naplánovaný rozpočet nvo výške 1 076 455 eur, do konca roka 2013 sa navýšil na 1 222 929 eur, strata bola vo výške 21 674 eur. Podľa výročných správ múzea dostupných na stránke MK SR bolo hospodárenie múzea v rokoch 2007-2012 nevyrovnané. V roku 2012 vznikol v hospodárení múzea účtovný zisk vo výške 2 599 146,79 eur. Múzeum hospodáril ziskovo aj v roku 2011, kedy bol účtovný zisk vo výške 56 742,00 eur. Podobne to bolo aj v roku 2010, kedy bol účtovný zisk vo výške 96 280,11eur. Múzeum SNP dosiahlo na konci roku 2009 účtovnú stratu vo výške 153 268,00 eur, na konci roku 2008 bolo hospodárenie opäť stratové, strata bola v hodnote 3 809 tis. Sk. Rok 2007 uzavrelo múzeum so stratou 10 535 tis. Sk

andidátom
generálnym riaditeľom
výročnej správy
plnení kontraktu (.pdf)
výročnej správy
.pdf
ýročná správa na rok 2016
Výročna správa 2014
MK SR


Áno, ale je povolené aj používanie iných jazykov, ale nie na úrovniach, ktoré vytvárajú integritu.

Po schválení novely zákona o štátnom jazyku sa bude môcť v obciach, kde tvoria príslušníci národnostných menšín najmenej 20 percent obyvateľstva používať pri zasadnutiach zastupiteľstiev menšinový jazyk, čo terajšia právna úprava neumožňuje.Tlmočenie do štátneho jazyka má zabezpečiť obec. Používanie národných jazykov býva zväčša determinované percentuálnym zastúpením príslušných národnostných menšín. V našom prípade ide teda o 20 % hranicu. Národný jazyk je záväzný v tých obciach, kde príslušná národnostná menšina nedosahuje aspoň 20 %. Otázne je ako Paška chápe úrovne, ktoré vytvárajú integritu.

novely zákona o štátnom jazyku


Mali na to málo času, ale ja sa pýtam, keď 28. 9., to je v septembri už spustili obstarávanie na testy, tzn., že už túto myšlienku vláda musela preberať v hlave minimálne týždeň, možno 2 týždne. A vtedy to máme 6 týždňov do dnešného spustenia tejto operácie a myslím si, že keď nás kritizovali, že za 3 týždne sme nespravili nejaký pandemický plán ešte s vtedajším premiérom Petrom Pellegrinim, tak tu sa spúšťala akcia, o ktorej sa vedelo minimálne 6 týždňov.

Členovia vlády mali informáciu o zámere premiéra plošne pretestovať obyvateľstvo na koronavírus najneskôr v druhej polovici septembra. 17. októbra premiér informoval, že v tom čase už tri týždne testovanie pripravovali. Bez ohľadu na to, kedy organizáciu (v teréne) schválila vláda, o samotnom zámere jej členovia vedeli cca šesť týždňov pred štartom a niektoré zložky štátu sa na ňu pripravovali už koncom septembra. Tvrdenie Denisy Sakovej preto hodnotíme ako ešte pravdivé. Časová os Podľa DenníkaN informoval premiér Igor Matovič členov vlády o nápade plošne pretestovať celú populáciu na utajenom rokovaní 16. septembra. Ministerstvo obrany pre portál Demagóg.SK nedávno uviedlo , že „minister obrany sa o zámere protestovať celé obyvateľstvo SR dozvedel na neverejnom rokovaní vlády koncom mesiaca september.” Materiál z rokovania vlády z 23. septembra hovorí o potrebe zabezpečenia 500-tisíc testov v rámci doplnenia zásob. 28. septembra Správa štátnych hmotných rezerv vyhlásila priame rokovacie konanie na dodanie skríningových testov z dôvodu mimoriadnej udalosti. V návrhu kúpnej zmluvy, ktorá bola prílohou podkladov, je uvedený požadovaný počet 500-tisíc.

Správe štátnych hmotných rezerv pre Demagóg.SK uviedla, že „ 9. októbra bola doručená požiadavka Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky na zabezpečenie antigénových testov, formou listu." Úrad tak odpovedal na otázku, kedy dostal požiadavku na zabezpečenie 13 miliónov rýchlotestov (ktoré neskôr použil na plošné testovanie).

DenníkaN uviedlo hovorí vyhlásila priniesli potvrdil povedal uzavrela uzavrela mala uzavrela vysvetľujú priniesli potvrdil povedal uviedol rokoval Nevedela schválila je dozvedel začala Muselo odsúhlasil prebehlo kritizoval


Vláda zároveň dôrazne podporí zabezpečenie ochrany zraniteľných odberateľov vrátane riešenia energetickej chudoby.

Energetická chudoba je v poslednom čase nielen na Slovensku často skloňovaný fenomén. Napriek rastúcemu významu tejto problematiky, však reálnych činov veľa nebolo. Problematiku mala riešiť koncepcia boja proti energetickej chudobe, ktorý predstavilo ÚRSO v decembri minulého roka a v pripomienkovom konaní bol do 3. januára roku 2017. Koncepcia bola kritizovaná verejnosťou, opozíciou, ale aj niektorými ministerstvami, jej prijatie navyše zatienila kauza cien energií, v ktorej niektoré domácnosti na strednom a východnom Slovensku dostali neprimerane vysoký účet za elektrinu. Sľub hodnotíme ako nesplnený.

predstavilo .pdf Podľa dokument štúdiu prieskumu


Rast (HDP pozn.), ktorý sa žiaľ začína spomaľovať.

Ak hovoríme o medziročných rastoch, môžeme v súčasnosti porovnať len rok 2009 a 2010, kedy došlo k poklesu rastu HDP. Na ďalšie roky sú dostupné prognózy, ktoré na rok 2011 odhadujú ďalšie spomaľovanie, avšak v rokoch 2012-13 má dôjsť k zvýšeniu tempa rastu HDP.

Podľa makroekonomických prognóz , ktoré pre ministerstvo financií SR vypracováva Výbor pre makroekonomické prognózy , zložený z ôsmich nezávislých inštitúcií (ING Bank, Tatra banka, SLSP, INFOSTAT, VÚB, SAV, NBS, ČSOB), je vývoj reálneho rastu (HDP, pozn.) na Slovensku nasledovný:

Rok 2009: - 4,8 %

Rok 2010: 4,1 %

Prognózy na ďalšie roky:

Rok 2011: 3,4 %

Rok 2012: 4,8 %

Rok 2013: 4,8 %

makroekonomických prognóz


Mnohé škandinávske krajiny, ktoré sú do veľkej miery euroskeptické, či už Dánsko alebo iné.

V členských škandinávskych štátoch podľa najnovších EÚ dát z jari 2015 k zvýšenému euroskepticizmu nedošlo. Oproti roku 2014 sa vo Švédsku i Fínsku proeurópska (vnímanie EÚ ako úplne pozitívnej) nálada mierne zlepšila. V septembri 2015 bola podľa Eurobarometru (s. 9) úplne pozitívne v nímanie EÚ vo Finsku na úrovni 37 %, Švédsku 42 %, Dánsko 39 %. Ide o mieru pozitívneho naladania v EÚ, ktorú vykazuje aj Slovensko (38 %). Priemer úplne pozitívneho naladenia k EÚ je na úrovni 41 %. V severských krajinách, ktoré sú členmi EÚ, je teda nálada smerom k EÚ niekde na úrovni priemeru krajín EÚ. Podobne je to aj v prípade negatívneho vnímania EÚ. Negatívne vnímanie EÚ je v severských krajinách približne na úrovni okolo priemeru EÚ. Neplatí tak, že severské krajinu sú do "veľkej miery" euroskeptické. Tri zo škandinávskych štátov sú členmi EÚ (Švédsko - 1995, Dánsko - 1973, Nórsko, Fínsko - 1995, Island). Euroskepticizmus, tak ako takmer v každej krajine EÚ, je prítomný aj v severských krajinách. Vznikajú tam aj politické strany založené často len na protieurópskej tematike (napr. Brunclík, Havlík, Pinková, 2011, s. 194). V Nórsku sa konali v rokoch 1972 (účasť 79 %, „nie“ 53,5 %) a 1994 (účasť 88,6 %, „nie“ 52,2 %) referendá o vstupe do EÚ, obe boli zamietnuté. Podľa prieskumu Sentio bolo viac než 70 % dotazovaných v auguste 2014 proti vstupu do EÚ. Island podal žiadosť o členstvo v EÚ v roku 2009, avšak v marci 2015 sa islandská vláda vyjadrila tak, že „Island by nemal byť pokladaný za kandidátnu krajinu EÚ“ Dátum zverejnenia analýzy: 21.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

dát prieskumu vyjadrila


Jediný azda v tomto európskom demokratickom priestore, kto mlčí a ešte sa tým chváli, to je vláda SR, to je pán minister zahraničných vecí Dzurinda, pani premiérka Radičová.

Žiadne oficiálne vyhlásenie vlády, ministra zahranicných vecí Dzurindu ani premiérky Radicovej k madarskému mediálnemu zákonu sa nám nájst nepodarilo. Ako informuje agentúra SITA , 7. januára 2011 "Dzurinda odmietol, že vláda premiérky Ivety Radicovej zatvára oci pred dianím vo svete a v okolitých krajinách a citoval z predvianocného stanoviska premiérky, v ktorom hodnotí madarský tlacový zákon. 'Madarský mediálny zákon vzbudzuje otázniky o jeho súlade s demokratickými princípmi slobody tlace v Európskej únii,' precítal šéf diplomacie z premiérkinho stanoviska." Pravda.sk ponúka aj vyjadrenie premiérkinho hovorcu R. Bata zo 7. januára 2011: "Nemlcali sme. Ked predsednícka vlády dostala takú otázku, odpovedala. Už minulý týžden sa vyjadrila, že ten zákon nepovažuje za štastný. Naozaj vzbudzuje velké otázniky, ci je v súlade so zásadami európskej demokratickej tlace a hodnotami únie. Slobodu tlace pokladáme za velmi dôležitú, je to pilier demokracie. (...) Uznal však, že toto stanovisko Radicová prezentovala len pred médiami, nie oficiálne na medzinárodnej úrovni. " Podla jedného z ostatných vyjadrení Dzurindu, kedy uviedol, že "nový madarský mediálny zákon nie je demokratický pre likvidacné pokuty a tiež pre vytvorenie inštitúcii dozorujúcich médiá" sa však dá hovorit skôr o tom, že aj slovenská diplomacia priostrila svoje vyjadrenia smerom k Madarsku, už nad rovinu toho, co uvádza Madaric. Stále ale platí, že sa tak nestalo oficiálnou cestou.

SITA
Pravda.sk
z ostatných vyjadrení


Pán podpredseda vlády, no úsporný balíček musíme robiť preto, lebo, lebo v takom stave sme zdedili štát, v ktorom deficit minulý rok okolo 8%...

Zdroje Eurostatu a v náväznosti na to všetky spravodajské servre uvádzajú deficit v roku 2009 6,77% HDP.

Eurostatu deficit


Bolo vyšetrované napriek tomu, že bola amnestia. Vyšetrovanie prebiehalo.

Vyšetrovanie skutkov, na ktoré bola vyhlásená amnestia prebiehalo podľa nami zistenej chronológie aj po vyhlásení amnestií Vladimírom Mečiarom, najmä na základe vypustení týchto amnestií rozhodnutím Mikuláša Dzurindu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Po skončení funkčného obdobia prezidenta Michala Kováča 2. marca 1998 prešli niektoré právomoci prezidenta na predsedu vlády Vladimíra Mečiara ako zastupujúceho prezidenta. Niekoľko hodín po ich nadobudnutí Vladimír Mečiar udelil nasledovné amnestie. Rozhodnutie číslo 55/1998 predsedu vlády Slovenskej republiky z 3. marca 1998 o amnestii udelené Vladimírom Mečiarom, konajúcom v zastúpení prezidenta SR znelo v článku 5 nasledovne : "Článok V- Nariaďujem, aby sa nezačínalo, a ak sa začalo, aby sa zastavilo trestné stíhanie za trestné činy spáchané v súvislosti s prípravou a vykonaním referenda z 23. mája a 24. mája 1997. Článok VI- Nariaďujem, aby sa nezačínalo, a ak sa začalo, aby sa zastavilo trestné stíhanie za trestné činy spáchané v súvislosti s oznámením o zavlečení Michala Kováča mladšieho do cudziny." Po upozorneniach právnych expertov vydal 7. júla 1998 rozhodnutie predsedu vlády SR č. 214/1998 Z. z. o amnestii s novou formuláciou (namiesto "zastavilo trestné stíhanie" obsahovalo "zastavilo trestné konanie pre podozrenie z trestných činov, ktoré mali byť spáchané"). Po zmene vlády vykonával kompetencie prezidenta v zastúpení predseda vlády Mikuláš Dzurinda, ktorý vydal rozhodnutie predsedu vlády Slovenskej republiky z 8. decembra 1998 o amnestii, ktoré znelo nasledovne: "Článok V a článok VI rozhodnutia o amnestii z 3. marca 1998, uverejneného pod č. 55/1998 Z. z., a článok I a článok II rozhodnutia o amnestii zo 7. júla 1998, uverejneného pod č. 214/1998 Z. z., sa vypúšťajú ." Tu nastáva časové obdobie, kedy vyšetrovanie prebiehalo. Prebiehalo , pretože vo vtedy platnom právnom stave boli rozhodnutia o amnestii Vladimíra Mečiara zrušené rozhodnutím Mikuláša Dzurindu. Výsledkom bolo, že: 9. apríla 1999 - Vyšetrovateľ doručil do parlamentu žiadosť o schválenie návrhu, aby bol I. Lexa vzatý do vyšetrovacej väzby, pretože je dôvodné podozrenie, že na slobode by mohol mariť vyšetrovanie svojej trestnej činnosti. 15. apríla 1999 - NR SR návrhu vyšetrovateľa vyhovela. Ivan Lexa prišiel na výsluch o druhej hodine popoludní. Na základe návrhu prokurátora bol vzatý do vyšetrovacej väzby. 19. júla 1999 - Po 95 dňoch Ivana Lexu prepustili jún 1999 – Ústavný súd konštatoval , že právom prezidenta je amnestie udeliť, avšak prezident nemá právo akýmkoľvek spôsobom meniť rozhodnutie o amnestii, ktoré už bolo zverejnené v Zbierke zákonov. Rozhodnutie znelo nasledovne: " Právom prezidenta Slovenskej republiky upraveným článkom 102 ods. 1 písm.i) Ústavy Slovenskej republiky je udeliť amnestiu niektorou z foriem, ktoré sú v tomto článku uvedené. Súčasťou tohto práva však nie je aj oprávnenie prezidenta Slovenskej republiky akýmkoľvek spôsobom meniť rozhodnutie o amnestii už uverejnené v Zbierke zákonov Slovenskej republiky" 3. júla 2000 - Parlament vyhovel ďalším dvom žiadostiam vyšetrovateľa , aby mohol začať Lexovo trestné stíhanie v súvislosti so zamestnávaním evidenčne neexistujúcich ľudí v tajnej službe a za vypracovanie scenára a pokynov, ktoré mali viesť k odstráneniu bývalého prezidenta republiky Michala Kováča z funkcie. Dátum zverejnenia analýzy: 12.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

hodín článku Článok 214/1998 rozhodnutie Výsledkom konštatoval vyhovel


Progresívne Slovensko navrhlo už aj minulý rok príspevok na úhradu nákladov na bývanie.

Poslanec Tomáš Valášek, ktorý 9. apríla 2021 vstúpil do strany Progresívne Slovensko, predložil do Národnej rady Slovenskej republiky (NR SR) v máji minulého roka návrh zákona týkajúci sa príspevku na bývanie. Podobný návrh sa snažil presadiť aj v januári tohto roku, ale ani jeden z návrhov nezískal dostatočnú podporu poslancov. Šimečkov výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Tomáš Valášek predložil 27. mája 2022 do Národnej rady návrh zákona o príspevku na úhradu nákladov na bývanie. Podľa návrhu (konkrétne §6) by úrad práce, sociálnych vecí a rodiny vyplácal príspevok v maximálnej výške 20 % príjmu vlastníkom a 30% príjmu nájomníkom, s cieľom pokryť „rozdiel medzi nákladmi na bývanie a príjmom vlastníka alebo nájomcu bytu.“

Poslanci na hlasovaní 28. mája 2022 návrh neschválili. Za prerokovanie návrhu v druhom čítaní hlasovalo iba 24 zo 140 prítomných poslancov, prevažne členovia poslaneckého klubu Smer-SSD, a tak NR SR v rokovaní o návrhu nepokračovala.

Valášek sa pokúsil presadiť podobný návrh aj v januári tohto roku. Návrh opäť neprešiel do druhého čítania, keďže zaň hlasovalo iba osem zo 133 prítomných poslancov.

Príspevok na bývanie je dokonca súčasťou programovej ponuky Progresívneho Slovenska a na svojich stránkach ho prezentujú ako jednu zo svojich priorít .

Michal Šimečka sa podobným výrokom prezentoval v máji 2023 v diskusnej relácii Televízie Markíza Na telo. Vtedy sme jeho výrok takisto hodnotili ako pravdivý.

vstúpil
predložil
návrhu
na hlasovaní
hlasovalo
priorít
hodnotili


V ten štvrtok, o ktorom dnes pán Čentéš vyhlasuje, že už vtedy bol rozhodnutý...

V rozhovore pre denník Pravda Čentéš uviedol, že rozhodnutie vzdať sa nominácie zvažoval dlhší čas. Tvrdí: "Vo štvrtok som prijal rozhodnutie a včera (piatok 13. mája 2011- pozn.) som to formalizoval."

Pravda


...náš kandidát (kandidát Smeru na post predsedu Banskobystrického samosprávneho kraja v roku 2013, pozn.) neuspel preto, lebo mal 49,5%

Kandidát za Smer-SD na post predsedu Banskobystrického samosprávneho kraja v roku 2013, Vladimír Maňka, získal v prvom kole volieb 60 960 hlasov, čo tvorí 49,47 % celkového počtu hlasov. Predseda vyšších úzmených celkov sa volí v druhom kole, ak nikto z kandidujúcich nezískal nadpolovičnú väčšinu hlasov. Výrok považujeme za pravdivý.

získal zákona získal


(...) je predložený zákon (...) a to je zmena zákona o občianstve, aby dvojité občianstvo už automaticky nezanikalo, len teda aby slovenské občianstvo nezanikalo tým, že človek nadobudne občianstvo iného štátu. Vy sám ste predkladali tento zákon.

V súčasnosti je poslancami strany SaS predložený návrh zákona, ktorý by mal vrátiť legislatívny stav pred prijatie Zákona o štátnom občianstve z roku 2010. Podobný návrh zákona bol predložený v roku 2014 stranou Most-Híd, konkrétne Gáborom Gálom, avšak tento návrh nebol schválený. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V parlamente sa od roku 2010 objavilo niekoľko návrhov , v snahe zmeniť legislatívnu úpravu Zákona o štátnom občianstve prijatého ako reakciu na maďarský zákon. 18. septembra 2014 podal Gábor Gál za skupinu poslancov strany Most-Híd návrh na Zmenu zákona o štátnom občianstve SR, podľa ktorého by slovenskí občania po nadobudnutí občianstva iného štátu už automaticky neprišli o to slovenské. Poslanci strany SMER-SD tento návrh zamietli a k zmene zákona nedošlo. V roku 2014 sa skupina 30 poslancov obrátila na Ústavný súd kvôli podozreniu, že Zákon o štátnom občianstve je protiústavný . Tento návrh bol z procesných dôvodov zamietnutý. Od februára 2015 platí nariadenie , ktoré umožňuje požiadať o vrátenie občianstva tým, ktorí ho už stratili, ale v novom štáte majú aj trvalý pobyt. Pôvodný zmysel zákona, aby maďarské občianstvo nezískavali slovenskí Maďari žijúci na južnom Slovensku, má teda týmto spôsobom zostať aj naďalej zachovaný. Zatiaľ poslednou snahou o zmenu súčasného stavu je návrh zákona poslancov SaS - Petra Osuského, Ondreja Dostála a Martina Poliačika. Na základe tejto zmeny zákona by občania SR, rovnako ako v návrhu strany Most-Híd spred dvoch rokov, nestratili slovenské občianstvo po prijatí občianstva iného štátu. Ide teda o obsahovo rovnaký návrh zákona ako bol návrh Mostu-Híd z roku 2014. Dátum zverejnenia analýzy: 04.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

návrh 2014 návrhov návrh zamietli protiústavný nariadenie snahou rovnaký


Však sme povedali na začiatku nášho vládnutia, že dodržíme status quo, čo sa týka menšinových vzťahov a my sme to aj dodržiavali ...

Pravdou je, že Ficova vláda sľubovala udržanie statu quo v otázke maďarskej menšiny. Nám už ale neprináleží hodnotiť, či tento sľub dodržala alebo nie.

sľubovala


Máme už skúsenosť zo Slovenska, nemusíme ani ísť do zahraničia, z roku 2004-2008, keď nezamestnanosť ako celok prudko klesla a viem, že keď už naozaj začala klesať okolo k 10%, začala sa znižovať aj táto dlhodobá nezamestnanosť. Vtedy dokonca tá veľmi dlhodobá, čo sú ľudia nad 2 roky, čo je naozaj najťažšia kategória, dokonca klesla z 210 000 asi na 120 000 v priebehu roka a pol.

Miroslav Beblavý má pravdu, keď tvrdí, že nezamestnanosť v období 2004 až 2008 prudko klesla. Čísla, ktorými si pomáha pri ilustrácii zlepšenia dlhodobej a "veľmi dlhodobej" nezamestnanosti, však už správne nie sú. Evidenciu uchádzačov o zamestnanie vedie len Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny (ÚPSVaR), pri hodnotení výroku teda vychádzame zo štatistík ÚPSVaR. Podľa mesačných údajov klesala nezamestnanosť od miery 16,6 % v januári 2004 až po 7,36 % v auguste 2008, v absolútnych číslach z kvartálnych prehľadov je to zníženie z 452 997 nezamestnaných v 1. kvartál 2004 na 222 917 v 2. kvartáli 2008. Od 3. kvartálu 2008 začína miera nezamestnanosti opäť stúpať. Ako mieru "veľmi dlhodobej" nezamestnanosti sme hodnotili uchádzačov o prácu, ktorí sú v evidencii ÚPSVaR viac ako 24 mesiacov. Túto skupinu tvorilo v 1. kvartáli roku 2004 130 338 uchádzačov o prácu a ich počet sa do 4. kvartálu 2008 znížil na 78 670 . Miera nezamestnanosti tejto skupiny počas hodnoteného obdobia klesala postupne a bez výraznejších výkyvov. Čísla, ktoré Beblavý spomína, teda zníženie z 210 000 na 120 000, je pozorovateľné skôr v skupine, ktorá je na ÚPSVaR evidovaná dlhšie ako 3 mesiace a kratšie ako 24 mesiacov. Takýchto uchádzačov evidoval ÚPSVaR v 1. kvartáli 2004 241 286 , v 2. kvartáli 210 275 a v 2. kvartáli 2006 už len 125 957 . Dá sa teda skonštatovať, že prudký pokles s absolútnymi číslami, ktoré Beblavý uvádza, nastal za obdobie necelých 2 rokov práve v tejto kategórii. V roku 2006 sa miera nezamestnanosti podľa ÚPSVaR začala blížiť 10 %. Mierne odlišné čísla ponúka Štatistický úrad SR , nasledujúca tabuľka ukazuje počet dlhodobo nezamestnaných v časovom období odkedy celková nezamestnanosť klesla na približne 10%, t.j. rok 2006: Ani podĺa týchto údajov však poslanec Beblavý nemá pravdu, pokles o ktorom hovorí nastal za približne dva a pol, nie jeden a pol roka. Dátum zverejnenia analýzy: 25.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

mesačných
kvartálnych prehľadov
Štatistický úrad SR


Pri tom prorodinnom balíku tiež predložili (poslanci Hlasu, pozn.) pozmeňujúci návrh, ktorý sme tiež podporili.

Pozmeňujúci návrh k prorodinnému balíčku za stranu Hlas-SD, predložil poslanec Erik Tomáš. Návrh podporili aj poslanci, ktorí kandidovali za ĽSNS. Dostal podporu 43 zo 129 prítomných poslancov a nebol schválený. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Pozmeňujúci návrh
podporili


Ale sa neozval, že už sme to prerokovali a naše stanovisko je také.

V spravách STV (1 min. 20 sek.) dňa 23. septembra 2011 sa Peter Zajac vyjadril: " Neviem si dosť dobre predstaviť, že by sme pri každom jednotlivom hlasovaním hlasovali napríklad proti, pretože potom sa stráca úplný zmysel toho súhlasu s celým eurovalom."

spravách STV


Tam chýba (daň z právnických osôb, pozn.) 272 miliónov podľa čísiel, ktoré teraz pán minister poslal do parlamentu.

Podľa septembrového komentára IFP (Tabuľka strana 7) je rozdiel medzi rozpočtovaným objemom finančných prostriedkov z dani z právnických osôb na rok 2013 a podľa IFP odhadovaným výberom dani z právnických osôb na rok 2013 na úrovni 272 mil. eur. Inými slovami, oproti rozpočtu 2013 sa odhaduje podľa IFP v roku 2013 vybrať o 272 mil. eur menej. Nejde presne o čísla, ktoré poslal minister do parlamentu, no z tejto prognózy sa bude pri príprave budúceho rozpočtu vychádzať. Zákon o rozpočte na rok 2014 ešte nie je doručený do NR SR. Výrok I. Štefanca hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 30.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

komentára doručený


Zaujímavé je, že keď bola hodina otázok a opoziční poslanci mi (členom vlády, pozn.) postavili otázky, tak všetci opoziční poslanci odišli z parlamentu.

Na základe výstupu v denníku Pravda, ktorý zaznamenal túto udalosť odchodu opozičných poslancov z rokovacej sály počas hodiny otázok, hodnotíme výrok ako pravdivý.

Archív archívu


Za našej vlády, v roku 2004, pokiaľ si dobre pamätám, prišlo 10 500 migrantov a pätnásti dostali azyl. Na základe toho zákona, čo sme prijali my, vo vtedajšej vláde.

Žiadateľov o azyl v roku 2004 bolo podľa štatistík Ministerstva vnútra SR 11 395, nie 10 500, pričom termín “žiadatelia o azyl” je významovo užší ako termín “ migranti ” použitý Bugárom, čiže pri zohľadnení tohto rozdielu by počet migrantov bol ešte vyšší. Azylov bolo v roku 2004 naozaj udelených iba 15. Bugár pôsobil ako predseda koaličnej strany SMK-MKP v roku 2004 a v období vlády 2002-2006 bol naozaj prijatý zákon o azyle, na základe ktorého boli posudzované žiadosti o azyl. Výrok na základe nesprávneho uvedenia počtu žiadateľov o azyl v roku 2004 (rozdiel takmer 900 osôb) hodnotíme ako nepravdivý. Ak by sme Bugárovo tvrdenie testovali terminologicky presne, medzi migrantov by sme mali zahrnúť nielen žiadateľov o azyl, ale aj všetkých cudzincov, ktorí v roku 2004 žili na Slovensku. Podľa Medzinárodnej organizácie pre migráciu, zastúpenie v SR, ich bolo 22 108, čiže viac než dvojnásobok počtu, ktorý uvádza Bugár. Prijatie nového Zákona o azyle ( 480/2002 Z. z. ) bolo vyústením požiadavky harmonizácie azylovej politiky Slovenska s azylovou politikou EÚ. Zákon nadobudol účinnosť 1.1.2003, preto žiadosti o azyl v roku 2004 boli naozaj posudzované podľa tohto zákona. Dátum zverejnenia analýzy: 02.03.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

štatistík
“žiadatelia o azyl”
migranti
Bugár
predseda
období
bolo
480/2002 Z. z.
harmonizácie


...z politikov, ktorí hlasovali za deklaráciu zvrchovanosti slovenského národa a za Ústavu v roku 1992, sú už iba dvaja v aktívnej politike: a to je prezident Gašparovič a ja. Ja som mal tú česť hlasovať za Ústavu SR 1. septembra 1992.

R. Fico rád opakuje, že ako hlasoval za Ústavu Slovenskej republiky a deklaráciu zvrchovanosti v roku 1992. Hovoril to napríklad vo svojom prejave , v ktorom ohlásil kandidatúru na prezidenta (18. decembra 2013) a v novoročnej diskusii s vtedajším premiérom ČR Nečasom (1. januára 2013) alebo nedávno v debate o stave súdnictva 2. februára 2014. Je pravdou, že R. Fico hlasoval za Ústavu SR v roku 1992 a je spolu spolu s Gašparovičom jediným aktívnym politikom čo za Ústavu a zvrchovanosť hlasoval. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

prejave
diskusii
debate
pdf
pdf
Aktuality.sk
SME
Hospodárske noviny
Pravda
zápisnice
SME


A tak isto, že je tu proste veľké, veľký pokles reálnych miezd, toto je dôvod, pre ktorý vyhovuje koalícii, aby sme sa bavili o generálnom prokurátorovi, o probléme.

Demagog.sk pokles reálnych miezd už overoval: Vývoj indexu reálnej mzdy: (Poznámka: podľa štvrťročného štatistického výkazníctva; indexy rovnaké obdobie minulého roku = 100; index reálnej mzdy je vypočítaný ako podiel indexu nominálnej mzdy a indexu spotrebiteľských cien) 2007 : 104,3 2008 : 103,3 2009 : 101,4 2010 : 102,2 2011 (1. štvrťrok) : 99,6 Ku poklesu reálnej mzdy v prvom kvartáli skutočne došlo. 0,4% nepovažujeme za veľký pokles, prirovnanie však nehodnotíme a považujeme ho za hodnotový súd.

Demagog.sk

2011 (1. štvrťrok)


My sme neboli tí, ktorí dali zdravotným poisťovniam zisk, to ste boli vy.

Ako zhŕňa HPI : "Jedným z najväčších problémov slovenského systému zdravotníctva pred prijatím reformných zákonov v roku 2004 bola nevyváženosť motivácií. Jadro problému spočívalo v tom, že kým určitá časť sektora mala možnosť dosahovať zisk (farma sektor, distributéri, lekárne, súkromní lekári a nemocnice), tak druhá časť poskytovateľov túto možnosť nemala (štátne nemocnice). Navyše, a čo je ešte dôležitejšie, zisk nemohli vytvárať ani zdravotné poisťovne, pričom priamo zo zákona fungovali v mäkkých rozpočtových obmedzeniach ."

Ako zhŕňa HPI


Ja som predkladala sama osobne množstvo zákonov a pozmeňujúcich návrhov a niektoré prešli so zdržaním, teda neprešli a druhé boli takzvane adoptované alebo v neskoršom čase prijímané ako návrhy koalície.

Dátum zverejnenia analýzy: 18.12.2010 Naspäť Nahlásiť chybu


Vy ste tak nekvalifikovaný. Pán predseda, rok 2006 je údaje svetovej banky a rok 2010 je údaje štatistického úradu Slovenska. Jablká, hruška, to je nekvalifikované (odpoveď na argument J. Figeľa o tom, že daňové úniky za minulej vlády 2006 až 2010 stúpli o 1 miliardu, pozn).

R. Fico nehovorí pravdu. Analýza za roky 2006 aj 2010, pochádza z toho istého zdroja: analýzy IFP MFSR, ktorá je vládnym orgánom. Ako zdroje sú uvádzané domáce inštitúcie (Daňové riaditeľstvo SR, Štatistický úrad, IFP). V prípade zmienených hodnôt je to len IFP (tabuľka na s. 19). Výrok Roberta Fica, že údaje predstavujú miešanie hrušiek s jablkami teda nie je presný a Figeľove hodnoty vychádzajú z jednej metodiky, pravdivo interpretovanej. Výrok teda pokladáme za nepravdivý.


Ja som sa s odborármi na rozdiel od predchádzajúceho ministra a predpredchádzajúceho stretol už 5 krát za 5 mesiacov.

D. Čaplovič hovorí pravdu čo sa týka počtu stretnutí počas posledných 5 mesiacov. Odborový zväz pracovníkov školstva a vedy na Slovensku má na svojom portáli uverejnený zoznam udalostí a oznamov odborového zväzu, v rámci ktorých je uvedených aj päť stretnutí odborárov s ministrom Čaplovičom. Minister školstva, vedy, výskumu a športu SR, D. Čaplovič, sa stretol a rokoval s odborovým zväzom 16. apríla 2012, 22. mája , 4. júna , 6. júna aj 21. augusta . Za päť mesiacov (od apríla do septembra) to teda bolo päťkrát. Predchodca D. Čaploviča, E. Jurzyca, sa s odborármi pravidelne stretával koncom roka 2011. Bolo to v období, kedy od odborári pripúšťali možnosť štrajku . Jurzyca sa s nimi stretol štyrikrát a to 31. augusta 2011, 20. septembra , 25. októbra a 10. novembra . Dňa 21. októbra 2011, NR SR prijala novelu zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch, v rámci ktorej došlo aj k zvýšeniu platov učiteľov. Pri ich predchodcovi, J. Mikolajovi, sa nám nepodarilo zistiť presný počet stretnutí s odborármi počas jeho pôsobenia vo funkcii.

portáli
16. apríla
22. mája
4. júna
6. júna
21. augusta
štrajku
31. augusta
20. septembra
25. októbra
10. novembra
novelu


Proste on (atentátnik na premiéra, pozn.) bol opozičným aktivistom, zúčastňoval sa všetkých demonštrácií, dokonca na niektorých vystupoval, aktívne komunikoval s politickými stranami.

Strelec, ktorý v máji 2024 spáchal atentát na premiéra Roberta Fica, sa v minulosti zúčastnil akcií a demonštrácií viacerých politických strán a hnutí. V roku 2016 sa zúčastnil akcie polovojenskej skupiny Slovenskí branci či zakladal vlastnú politickú stranu. Zúčastnil sa jednej demonštrácie, ktorú vo februári 2024 organizovali opozičné strany, nevystupoval však na nej. Malú demonštráciu v Dolnej Krupej neorganizovali politické strany a neboli na nej vystúpenia. Vystupoval jedine na zhromaždení v Leviciach po vražde Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej, toto zhromaždenie však bolo občianske a pietne, nie opozičné. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Juraj Cintula v minulosti sympatizoval s rôznymi politickými stranami či zoskupeniami. V roku 2016 sa zúčastnil akcie polovojenskej proruskej organizácie Slovenskí branci a na ich facebookovej stránke sa objavil text atentátnika.

Ešte v roku 2015 napísal knihu s názvom Efata - O Cigánoch a Rómoch, v ktorej píše: „Toľko bezočivých cigánov v Európe, ako je dnes, ešte nikdy nebolo. Ale oni dobre vidia a vedia ako využívať sociálne systémy krajín. Štát problém nerieši, len sa na ňom pasie. Stotisíc slovenských cigánov stojí o priazeň bielych, ale nám to nepovedia. .. Buďme k nim prísni a spravodliví…“

Neskôr zakladal vlastné politické hnutie Proti násiliu. Registrovať oficiálnu politickú stranu sa mu nepodarilo , na jej faceboookovej stránke bol aktívny až do roku 2022, čo dokazuje aj mailová adresa s menom atentátnika.

Cintula sa vo februári 2024 zúčastnil na protivládnom proteste proti novele Trestného zákona, kde bol zachytený na fotografii . Krátko pred atentátom sa zúčastnil aj malého protestu počas výjazdového rokovania vlády v Dolnej Krupej. Ten však neorganizovali opozičné strany, išlo iba o malú skupinku protestujúcich.

V marci 2018, po zastrelení Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej, vystúpil pri dvoch príležitostiach na zhromaždení v Leviciach pred davom ľudí. Toto zhromaždenie organizovali občianski aktivisti, nie strany súčasnej opozície.

Nie sú dohľadateľné informácie, že by aktívne komunikoval s opozičnými stranami. Predseda Progresívneho Slovenska Michal Šimečka hneď po atentáte odsúdil streľbu na premiéra. Rovnako tak spravili opozičné strany SaS , KDH a Hnutie Slovensko .

Robert Kaliňák vo výroku zavádza. Juraj Cintula sa v skutočnosti zúčastnil jedného protestu, ktorý organizovali opozičné strany a to vo februári 2024. Na tomto proteste aktívne nevystupoval ani sa neprihováral k ostatným protestujúcim. Ďalej sa zúčastnil aj malej demonštrácie počas rokovania vlády v Dolnej Krupej. Pred ľuďmi hovoril v Leviciach v marci 2018 na proteste po vražde Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej, toto zhromaždenie však neorganizovali politické strany. V minulosti sympatizoval aj s polovojenskou proruskou organizáciou Slovenskí branci a snažil sa založil vlastnú politickú stranu.

zúčastnil objavil napísal nepodarilo stránke adresa fotografii zúčastnil neorganizovali vystúpil zhromaždení zhromaždenie odsúdil SaS KDH Slovensko


Ale ja nikoho nenútim pán Paška. Vy mi podsúvate, že ja nútim mojich kolegov.

Nepodarilo sa nám nájsť nijakú zmienku o tom, že by predseda SaS nútil svojich poslancov fotografovať ich hlasovacie lístky.


Nech nikto z nich nespochybňuje štatistický údaj, že v roku 2011 kvôli nešťastnej konsolidácii, ktorú táto vláda urobila, priemerná rodina zaplatí o 500 až 600 eur viac ročne na bežné výdavky.

Robert Fico týmto výrokom opakuje tvrdenie svojho exministra financií Počiatka, ktorý v decembri 2010 predpovedal nárast výdavkov rodin v roku 2011 o minimálne 400 eur ročne a ktorý čerpal zo správy Inštitutu finančnej politiky Ministerstva financií . Výdavky rodin v prvých mesiacoch roku skutočne vzrástli, podľa článku v Pravde z 13.mája 2011 to bolo najskôr o 20 eur a neskôr o ďalších 11 eur, pri čom tento rast môže ďalej pokračovať. Prognóza inštitútu sa tak doposiaľ v plnej miere napĺňa.

tvrdenie

článku


Pani redaktorka, viete koľko na Slovensku robí ľudí na dohody? 800 000 a 800 000 ľudi neplatilo dane a odvody.

Bývalý minsiter sociálnych vecí Mihál zo strany SaS uvádza rovnaké číslo pracovníkov na dohody ako Robert Fico. Podľa starého systému pracovníci na dohody neplatili dane a odvody, pri čom práve krok zavedenia týchto platieb zo strany SMERUu kritizuje bývalý minister. Tieto údaje preto potvrdzujú tvrdenie Roberta Fico.

uvádza


Z 1 600 osád je 1 400 nie problémových, to znamená, že 200 je problémových (...).

V januári 2017 Ministerstvo vnútra SR (ďalej MV SR) vytvorilo zoznam 200 problematických rómskych lokalít na Slovensku. MV SR doteraz nezverejnilo svoju metodiku, takže nie je možné overiť pravdivosť tohto výrok. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Téma problematických rómskych osád sa začala na sneme Smeru - SD v decembri 2016. Robert Kaliňák vtedy vyhlásil , že je ochotný použiť neštandardné opatrenia na boj s rómskou kriminalitou. Taktiež tvrdil, že na Slovensku je 1992 rómskych osád a malých komunít, čo sa nezhoduje ani s Atlasom rómskych komunít ani s týmto jeho výrokom. Vtedy tvrdil, že z nich asi polovica je problematická, čo si protirečí s údajom o 200 problematických lokalitách. Na začiatku roku 2017 Kaliňák predstavil zoznam 200 problémových lokalít, kde mali pribudnúť policajti. Za tento zoznam a návrh bol kritizovaný starostami jednotlivých obci a skritizoval ho aj rómsky splnomocnenec Ábel Ravasz. Hlavným bodom kritiky bolo nezverejnenie metodiky ktorú použili na vytvorenie tohto zoznamu. Ale tiež im vadila slabá komunikácia MV SR so starostami dotknutých obcí. Amnesty International napísalo list ( .pdf ) premiérovi, v ktorom upozorňujú, že vytvorenie takéhoto zoznamu evokuje diskrimináciu polície voči Rómom. V apríli 2017 minister Kaliňák tvrdil , že po kritike vznikol nový zoznam, na základe presnejšej metodiky, ale odmietol zverejniť zoznam a aj metodiku. Odvtedy táto téma bola sporadicky vytiahnutá, ale vždy spochybnená odborníkmi, ktorí vyčítajú MV SR zatajovanie metodiky, ale aj kroky ktoré minister Kaliňák navrhuje na riešenie problematických lokalít. Dátum zverejnenia analýzy: 22.01.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

vytvorilo vyhlásil predstavil skritizoval .pdf tvrdil


Veď asi ťažko teraz v tejto atmosfére prídeme s reformou, ktorá vymení všetkých 1400 sudcov.

Podľa informácií Ministerstva spravodlivosti, je na Slovensku 1493 sudcov z tohto počtu aktívne vykonáva činnosť 1360 sudcov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

informácií


Zároveň chcem povedať, že ak si štát aj má požičať na svoj podiel, pretože spolufinancuje, tak to robí na úrovni 4-5%. Dlhopisy SR. Ale bankám ste podpísali úrovni 9% a viac (v PPP Nitra-Zvolen pozn.)

Slovensko predalo v januári 2012 dlhopisy v hodnote jednej miliardy eur za úrok 4,625 percent. Je preto pravdou, že slovenské dlhopisy sa pohybujú na úrovni 4 až 5 percent. Inými slovami Slovensko si môže skutočne požičať a tak spolufinancovať projekty cez dlhopisy, ktoré sa pohybujú na úrovni 4 až 5 percent. Financovanie projektu pozostávalo z vkladu akcionárov, GRANVIA vo výške 149 miliónov eur a úveru vo výške 984 miliónov eur na dobu 28 rokov bez zabezpečenia zo strany akcionárov, ktorý poskytlo 14 bánk vrátane Európskej banky pre obnovu a rozvoj. Nepodarilo sa nám zistiť výšku úroku úveru poskytnutého na výstavbu R1 Pribina. Vzhľadom na to, že sa nám nepodarilo zistiť výšku úveru z komerčných bánk, hodnotíme tento výrok ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 12.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

dlhopisy Financovanie


Euro je druhá najdôležitejšia mena na svete. (...) vidíme ako euro silnie...

Portál Investopedia uvádza ako prvú najdôležitejšou obchodnú menu americký dolár a ako druhú uvádza euro. Samozrejme názory ekonómov sa líšia a mnohí môžu označovať ako najdôležitejšou menu čínsky yuan. Čo sa týka objemu obchodu, platí vyššie spomenuté, že euro je druhou najdôležitejšou menou na svete.

Investopedia ekonómov Sulík TASR


...susedné štáty, Maďarsko, Česko alebo vzdialenejšie európske štáty predávali za dvojnásobok a vyššiu úroveň tieto emisie v tom istom čase.

Je pravdou, že susedné štáty Maďarsko a Česko či Maďarsko predalo emisie za predalo tomu emisií za dvojnásobok a vyššiu cenu. Priemerné ceny v čase, keď slovensko predávalo emisie bola 10 eur za tonu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa verejne dostupných informácií, Slovenská republika predala v roku 2008 firme Interblue Group 15 miliónov ton emisných kvót, pričom cena za tonu bola 5,05 eura. Ako uvádza denník SME , podľa hovorkyne maďarského Ministerstva životného prostredia, predávalo Maďarsko emisie za 13,5 až 14,5 eura za tonu. V prípade Českej republiky sa jedná o sumu 9,86 eur za tonu. Maďarsko teda predalo tomu emisií za cenu 2,67 krát vyššiu ako Slovensko. Česká republika predala tonu emisií 1,95 krát viac ako Slovensko. Podobne Ukrajina mala predať kvóty o približne dvojnásobok ako Slovensko za približne 10 eur za tonu emisií. V prípade Poľska nedisponujeme presnou sumou z dôvodu záväzku mlčanlivosti. Informácie o Rakúsku nie sú známe. Podľa blogu Transparency International, však Rakúsko kupovalo emisie za cenu okolo 10 eur. Je preto predpoklad, že svoje by nepredalo lacnejšie. Aj napríklad Lotyšsko predávalo emisie za cenu okolo 10 eur za tonu. Analýza Unveiling Assigned Amount Unit (AAU) Trades: Current Market Impacts and Prospects for the Future (. pdf s. 3) uvádza: "The previously mentioned Slovakian trade with Interblue for €5.05 per AAU was also well below the €15–20 price of an EUA in Q4 of 2008 when the trade occurred [11,15]. Another trader reported that a trade between Poland as the seller and Ireland and the World Bank as the buyers occurred at €10 per AAU in December 2008 [8]." Dátum zverejnenia analýzy: 10.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

cena SME Českej dvojnásobok Poľska blogu pdf


... (liberálni demokrati a labouristi, pozn.) boli vždy skôr proeurópski, ale dnes naprieč všetkými týmito politickými stranami vidíme pomerne veľké rozkoly. Že je tu niekto presvedčený zástanca zotrvania Británie a naopak presvedčený zástanca, ktorý hovorí o tom, že Británia by mala vystúpiť. To sa deje rovnako u labouristov, to sa deje rovnako u konzervatívcov...

Labour Party je tradične proeurópskou stranou a jej oficiálnym postojom je podpora zotrvania Británie v EÚ, avšak niektorí jej poslanci sú skôr za vystúpenie z EÚ. Podobne konzervatíci boli tradične považovaní za proeurópskych , no v radoch ich poslancov je momentálne ešte väčší počet zástancov brexitu ako je to v prípade labouristov. Avšak v prípade Labouristov ide u Klusa o preháňanie, za vystúpenie je totiž len 10 poslancov, čo je pomerne malý počet ( oproti 218 za zotrvanie), preto sa nejedná o "veľké rozkoly". U Liberálnych demokratov taktiež nemožno hovoriť o rozkole, ako ukazuje obrázok nižšie. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Nasledujúci graf BBC z júna 2016 ukazuje počty poslancov z jednotlivých strán, ktorí sú proti či za vystúpenie z EÚ. Z neho je viditeľné, že Labour Party ani COnservative Party nie sú v postoji k referendu jednotné. Výskum Hooghe et al. - Does Left/Right Structure Party Positions on European Integration? ( .pdf, s.984) ešte v roku 2002 došiel k záveru, že závislosť podpory integrácie na lineárnej osi (ľavica - pravica) je podstatná, avšak väčší vplyv na postoj voči integrácii má pozícia okraj - stred. Podľa štúdie majú strany na extrémoch, ako extrémna ľavica, tak pravica, väčšiu tendenciu k euroskepticizmu, narozdiel od politických strán konvergujúcich k stredu. Čo sa štiepenia Konzervatívnej strany týka, podľa Hooghe et al. je toto štiepenie zapríčinené bojom medzi nacionalistickou a neoliberálnou ideológiou. Nacionálne orientovaní konzervatívci odmietajú oslabenie národnej suverenity, avšak zástancovia neoliberalizmu sú ochotní predať časť suverenity ak to pomôže ekonomickej integrácii. (Hooghe et al., 982) Oficiálne podporujú zotrvanie v EÚ premiér Cameron aj Liberálni demokrati, Cameronova konzervatívna strana oficiálne deklarovala neutralitu ( BBC.com ). Článok v theGuardian hneď v úvode uvádza: ,, David Cameron faced the surreal situation of gaining more cheers from the Labour benches than his own Conservative colleagues on Monday as he extolled the virtues of staying in the EU ." Teda podľa Guardianu je tradičné, že za Brexit by mala hlasovať Cameronova strana - Konzervatívna. Napriek tomu ale premiér, ktorý podporuje zotrvanie Británie v EÚ získava väčšiu podporu zo strany rivalitnej Liberálnej strany. Podľa denníka je profil tradičného zástancu opustenia EÚ: starší muž podporujúci konzervatívnu stranu. Avšak tento model sa v Británii začína rúcať s liberálmi podporujúcimi kontrolu hraníc a konzervatívcami obávajúcimi sa ekonomických dôsledkov odchodu z EÚ. Dôvodom pre podporu zotrvania v EÚ je pritom aj osobná sympatia voči premiérovi Cameronovi. V závere teda Liberálna strana podporuje zotrvanie Británie v EÚ, tak ako to predpokladá teória. Konzervatívna strana tradične odmieta integráciu v EÚ, avšak premiér Cameron podporuje zotrvanie Británie v EÚ a podporuje ho časť poslancov jeho strany. Pritom sám Cameron zdôraznil , že voľba v referende presahuje stranícku politiku: ,, This is bigger than party politics. Its effects will last longer than our lifetimes. So we are saying with one voice: make sure Britain is stronger, safer and better off – and vote to remain in a reformed European Union ." Dátum zverejnenia analýzy: 13.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

proeurópskou
za vystúpenie
proeurópskych
BBC
.pdf,
BBC.com
theGuardian
Cameron zdôraznil


...som uviedla hneď na začiatku a som v tom úplne konzistentná, že v prípade, ak by hrozilo, že do prezidentského paláca, respektíve ešte do druhého kola prezidentských volieb by sa dostali predstavitelia, ktorí reprezentujú iné hodnoty ako napríklad pán Mikloško, pán Mistrík a ja, tak by som určite zvážila vzdanie sa v prospech perspektívnejšieho, silnejšieho kandidáta. V tomto duchu sme sa dohodli s pánom Mistríkom o vzájomnom postupe, takejto dohode, ako som naznačila.

Vyhlásenia Zuzany Čaputovej po ohlásení svojej kandidatúry na post prezidentky naznačujú, že nie je proti prípadnému vzdaniu sa kandidatúry. V januári 2019 došlo tiež k dohode medzi Mistríkom a Čaputovou o vzdaní sa kandidatúry v prospech toho z dvojice, kto bude mať lepšie preferencie. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Po ohlásení svojej kandidatúry , v rozhovore s Braňom Závodským 10. decembra 2018 pri otázke na túto tému Čaputová uviedla: „...moja odpoveď je stále rovnaká, myslím si že každý kandidát, ktorý to myslí s touto krajinou dobre, by mal zvážiť svoje zotrvanie v tejto kandidatúre v prípade, keď sa už budú blížiť voľby, či náhodou jeho pozícia neoslabuje niekoho, kto je perspektívnejší(…) Každému z nás musí byť dôležitejšie to, aby v prezidentskom paláci bol dobrý a slušný kandidát a nie naše osobné ambície.” Následne uviedla, že zvážiť rozhodnutie týkajúce sa vzdania kandidatúry bude relevantné až keď budú vonku skutočné prieskumy. Neskôr sa Čaputová a Mistrík skutočne dohodli , že na základe predvolebných preferencií sa jeden z nich vzdá v prospech silnejšieho kandidáta. Urobili tak na spoločnom obede spolu s lídrom OĽaNO Igorom Matovičom a šéfkou poslaneckého klubu OĽaNO Veronikou Remišovou. Toto rozhodnutie by mali uskutočniť ešte pred prvým kolom prezidentským volieb (16. marca 2019).

kandidatúry
10. decembra 2018
dohodli
uskutočniť


14 miliárd na príjmoch, 16 miliárd na výdavkov, hovoríme o štátnom rozpočte...

4. októbra 2017 zverejnilo Ministerstvo financií (MF) Návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2018 ako aj Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2018 až 2020. Vo vlastnom materiáli návrhu rozpočtu sa uvádza, že celkové príjmy štátneho rozpočtu na rok 2018 predstavujú 13,98 miliardy eur, zatiaľ čo celkové výdavky na rovnaký rok 15,96 miliardy ( .pdf , s. 1). Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

.pdf
podľa ministra
prognóza


Viete, pán predseda (Šimečka, pozn.), vy máte ako strana štyri roky asi. Šesť a už máte štvrtého predsedu.

Progresívne Slovensko vzniklo v roku 2016 ako združenie, ktoré sa neskôr pretransformovalo na politickú stranu. Zakladajúci snem sa konal 20. januára 2018 v Žiline.

Od svojho vzniku strana vystriedala viacerých predsedov. Najnovšie, od mája 2022, zastáva túto funkciu Michal Šimečka, ktorý nahradil Irenu Biháriovú . V rokoch 2018 - 2019 bol predsedom zakladateľ Ivan Štefunko , ktorého pred parlamentnými voľbami zasa nahradil Michal Truban . Michal Šimečka tak naozaj je štvrtým predsedom od vzniku hnutia Progresívne Slovensko. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

vzniklo konal zastáva Biháriovú Štefunko Truban


Sú opatrenia, ktoré sme pripravili ešte my a ktoré sme schvaľovali ešte my ako naša vláda. Ja uvediem konkrétne tie, ktoré sa týkajú ministerstva hospodárstva. Ide väčšinou teda o návrhy ako sú mikropôžičkový program, ide väčšinou o návrhy ako inovačné vouchre, inovačný fond, inovačné klastre, ktoré boli súčasťou inovačnej stratégie, ktorú som ešte pripravoval ja.

Inovačná politika SR na roky 2011 - 2013 , predložená J. Miškovom bola schválená vládou I. Radičovej 11. mája 2011. Táto Inovačná politika hovorí o inovačných vouchroch, klastroch, ako aj fondoch: Opatrenie č 12: Inovačné vouchery "Opatrenie je jednoduchým podporným finančným nástrojom zabezpečenia priameho prepojenia podnikateľov (najmä MSP) s univerzitami, vysokými školami a výskumno-vývojovými pracoviskami. Konkrétne sa jedná o „nepeňažné šeky“ poskytované priamo podnikateľskému subjektu na nákup určitého podielu služieb od oprávnenej výskumno-vývojovej organizácie, na základe „Schémy podpory de minimiss - Inovačné vouchery. Opatrenie nadväzuje na opatrenie z Inovačnej politiky na roky 2008 – 2010" Úloha č. 1: Zabezpečiť financovanie inovačných aktivít podnikateľských subjektov z fondu JEREMIE "Cieľom iniciatívy JEREMIE a návratnej finančnej pomoci formou inovatívnych finančných nástrojov je podpora malých a stredných podnikateľov (MSP). Prostredníctvom bankových záruk, nepriamych úverov ako aj rizikového kapitálu sa odhaduje finančná podpora cca. od 400 – 600 subjektov. Tieto subjekty by mali byť prevažne mladé inovatívne firmy s rastovým potenciálom, ktoré majú problémy s financovaním svojich expanzných a inovatívnych aktivít." Priorita č. 1. Vysoko kvalitná infraštruktúra a efektívny systém pre rozvoj inovácií Opatrenie č. 1: Podpora inovatívnych priemyselných klastrových organizácií "V rámci opatrenia sa budú podporovať vybrané klastrové aktivity, ktoré prispievajú k zvyšovaniu konkurencieschopnosti firemných členov inovatívnych klastrových organizácií. Opatrenie bude zamerané na reálne fungujúce etablované klastrové organizácie, ktoré v predchádzajúcom období vykonávali aktivity v prospech svojich členov. Vytvorenie podporného rozvojového nástroja umožní rozvoj klastrov, ale prispeje najmä k zvyšovaniu inovačnej kapacity firemných členov klastrových organizácií." Dátum zverejnenia analýzy: 20.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu


Vy tam hovoríte (novela zákona o verejnom obstarávaní, o schránkových firmách, pozn.), že ktorej priamym vlastníkom sú právnické osoby.

Na základe novely zákona o verejnom obstarávaní,ktorý prináša sprísnenie podmienok by sa od budúceho roka malo zamedziť účasti schránkových firiem vo verejnom obstarávaní. Premiér uviedol, že podľa tohto zákona: „Nejaká schránková firma v krajine, kde sa nevieme dostať k informáciám, kto je skutočný vlastník, ak by sa takáto firma prihlásila do verejného obstarávania, bude zo zákona z neho priamo vylúčená“.

návrhu


My v kultúrno-etických otázkach máme zelenú voľnú kartu, čiže naši poslanci v tomto nie sú viazaní ničím, môžu sa rozhodnúť a hlasovať aj tak, aj tak (...) a keď dobre si nás všímate, tak väčšinou je to vždy tak pol na pol je to v týchto otázkach rozdelení v strane, takže nemáme s tým, toto nie sú pre nás tie zásadné témy.

V strane Sme rodina platí pravidlo , že v kultúrno-etických otázkach majú jej poslanci voľnú ruku - t.j. nemusia ako klub hlasovať jednotne ale každý podľa svojho svedomia. Príklad: 25. septembra 2019 rozhodovali poslanci parlamentu o štyroch návrhoch na sprísnenie potratov (žiaden nakoniec neprešiel). Za návrh Richarda Vašečku (klub OĽaNO) hlasovali piati poslanci Sme rodina, dvaja boli proti a dvaja sa zdržali. Rovnakú bilanciu mal klub aj v prípade hlasovania o návrhu Kotlebovcov. Keď zmenu navrhovali - vtedy opoziční - poslanci Sme rodina, podporilo ju sem členov ich klubu, dvaja boli proti. Podobne klub hlasoval aj štvrtom - opozičnom - návrhu . Tvrdenie Borisa Kollára preto hodnotíme ako ešte pravdivé.

pravidlo návrh hlasovali hlasovania návrhu navrhovali podporilo hlasoval návrhu