Zákony, ktoré dáva povedzme opozícia do parlamentu, vy šmahom ruky vyhodíte von, o pol roka prídete s tým istým, možno že trošku zmeneným...

Podobný výrok o sme overovali už 13. októbra 2014 v relácii V politike . Tím Demagog.SK našiel až viaceré príklady zákonov súčasnej koalície, ktoré boli predtým neschválené počas predkladania opozičnými poslancami. Jedným z príkladov "kopírovania" zákona bol prípad novely geologického zákona. Ako informoval 28. mája 2014 portál Webnoviny , SDKÚ-DS opozičnou prácou podľa podpredsedu strany Ivana Štefanca prinútila Smer-SD, aby konal vo veci zákazu ťažby uránu. " Ako povedal Štefanec, sme svedkami, že vláda predkladá návrh zákona v skrátenom legislatívnom konaní práve preto, že s ním prišla opozícia. "Vláda je dotlačená k skrátenému legislatívnemu konaniu. Pracovať sa oplatí. Smer nie prvýkrát kopíruje naše návrhy zákonov. Chceme len poukázať, že SDKÚ predkladala návrh v roku 2009, poslanci za Smer hlasovali proti. V súčasnosti vznikla zrazu situácia, že Smer-SD to musí riešiť, a to v skrátenom legislatívnom konaní. "Zrazu sú ohrozené zdravie a životy ľudí (dôvod na skrátené legislatívne konanie – pozn.), Novotný ( poslanec za SDKÚ-DS) upozornil, že minister životného prostredia v januári 2014 napriek protestom prokuratúry vydal povolenie na pokračovanie prieskumu do roku 2015 v lokalite Jahodná. "Vtedy zdravie a životy ľudí ohrozené neboli? Až teraz, lebo sa blížia komunálne voľby v Košiciach a Košičania nechcú, aby sa v lokalite Jahodná ťažil urán," uviedol Novotný s tým, že Richard Raši sa opätovne uchádza o primátorskú stoličku. " Ďalším príkladom bolo schválenie Mihálovej reformy penzii v auguste 2012, ako informovali HN . " Dôchodcovia budú od januára dostávať penzie od štátu po novom. Zmenu valorizácie dôchodkov, postupné zvyšovanie veku odchodu do dôchodku, ale aj vyššiu solidaritu v systéme v piatok odklepla parlamentná väčšina Smeru-SD. Úpravy pritom takmer kopírujú reformu, ktorú pred rokom navrhoval exminister práce Jozef Mihál (SaS) a Smer ju kritizoval. Dnes hovorí šéf strany a premiér Robert Fico, že je v poriadku. „Je to dobrý zákon, je pre ľudí. “ Ďalším príkladom bola novela zákona o elektronických komunikáciách. Strana OĽaNO v roku 2012 pripravovala vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov. Novela zákona o elektronických komunikáciách navrhovala, aby pri každom telefonáte na audiotextové číslo dostal volajúci vopred informáciu o cene hovoru. Návrh zákona vyšiel z pera M. Fecka, E. Jurinovej, I. Matoviča a J. Viskupiča, ktorý bol doručený do parlamentu 24. augusta 2012. Vládny Smer vtedy najprv novelu v prvom a druhom čítaní podporil, definitívne však za ňu v treťom čítaní nehlasoval (počas hlasovania bolo prítomných 140 poslancov, z ktorých len 5 hlasovali proti, 21 hlasovala za schválenie zákona a 114 poslancov sa zdržalo hlasovania). Pri druhom čítaní bol daný návrh pozmenený a doplnený Erikou Jurinovou na konečné znenie: „informácie o platných cenách vo vzťahu k všetkým číslám alebo službám s osobitnými cenovými podmienkami, pri osobitných kategóriach služieb vrátane služieb so zvýšenou tarifou poskytnúť takúto informáciu okamžite pred zostavením volania." SITA , 28. júla 2014: "Beblavý rovnako ešte na jar v balíčku zákonov na podporu zamestnanosti mladých navrhoval, aby stredné školy zverejňovali, koľko zarábajú ich absolventi. Hoci Smer návrh v parlamente nepodporil, prednedávnom s ním prišiel nový minister školstva Peter Pellegrini." Do tankoch.sk , 5. júna 2014, Beblavý: "Takže dovoľte mi predstaviť tretí návrh z balíka deviatich zákonov, ktoré predkladáme na lepšie uplatnenie mladých ľudí. Tento zákon sa týka poskytovania informácií mladým ľuďom a ich rodičom o, by som povedal, o tom, ktoré vzdelanie a kde sa vyplatí. ...A keď už teda tento zákon predkladáme, tak sme navrhli, aby sa táto povinnosť rozšírila aj na absolventov stredných škôl, najmä stredných odborných škôl, a aby teda rodičia, nielen žiaci, nielen pri uvažovaní o vysokej škole, ale aj pri uvažovaní o strednej škole, mali informácie o tom, aké sú reálne platy absolventov toho-ktorého odboru a školy." Tento návrh neschválili a Pellegriny prišiel v zápätí s veľmi podobných nnávrhom. Dátum zverejnenia analýzy: 24.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
Webnoviny
HN
OĽaNO
hlasovania
SITA
Do tankoch.sk
prišiel


... treba sa pozrieť aj na práva Slovákov v Maďarsku a porovnať si napríklad otázku volebného práva, kedy sa Slováci musia registrovať či idú na základe národnostného alebo iného princípu voliť.

Príslušníci slovenskej menšiny v Maďarsku sa naozaj musia registrovať, ak sa chcú v Maďarsku zúčastniť volieb. Taktiež všetky ostatné menšiny sa v Maďarsku musia registrovať. Nový volebný zákon presnejšie vysvetľuje Jozef Schwarz :

Jozef Schwarz
TASR
ústavný súd zamietol


No, bolo povedané a veľakrát, že my budeme schopní hlasovať za imunitu len vtedy, to čo ste hovorili vy, keď sa oddelí imunita sudcov od imunity poslancov. Tak sme očakávali, že v druhom čítaní páni poslanci zo Smeru vystúpia a dajú pozmeňujúci návrh. Nedali...

Ako uvádza agentúra SITA, Robert Fico sa 11. augusta vyjadril , že „strana Smer-SD nesúhlasí s tým, aby sa odobrala imunita sudcom.“ 10. septembra Fico zopakoval postoj, že zúženie imunity pre sudcov je pre Smer neprijateľné a taký návrh zákona nepodporí. Požadoval podanie spoločného návrhu koalície a opozície.

vyjadril
10. septembra
návrhu


Poslanec Smeru, ja neviem, čo sa mu stalo, buchol takto po bruchu a navrhol, aby bol vyšší výber DPH o 200 miliónov... Takisto navrhol, že aj teda z iných daní, spotrebnej, o 50 miliónov bude väčší výber.

Bugár má na mysli poslanca Smeru-SD Duchoňa. Píše TASR : " Poslanci k rozpočtu schválili aj dva pozmeňujúce návrhy Daniela Duchoňa (Smer-SD). Prvým sa upravujú daňové príjmy štátneho rozpočtu z dôvodu lepšieho výberu DPH o 200 miliónov eur a spotrebných daní o 50 miliónov eur počas budúceho roka. "V kapitole Všeobecná pokladničná správa sa z dôvodu zvýšenia daňových príjmov zvyšujú výdavky o 250 miliónov eur. Vytvára sa rezerva na zlepšenie výberu daní o 150 miliónov eur a zvyšuje sa rezerva na významné investície o 100 miliónov eur na 175,7 milióna eur," priblížil Duchoň ." Informáciu potvrdzuje aj SITA . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

TASR SITA


...a tie peniaze našim rozhodnutím končili kompletne nie na účtoch niekoho, končili v zdravotnej starostlivosti.

Podľa novely zákona o zdravotných poisťovniach z roku 2007 musia zdravotné poisťovne vrátiť kladný výsledok hospodárenia pri verejnom zdravotnom poistení na úhradu zdravotnej starostlivosti.

novely vrátiť


Sme jeden štát, kde je najmenšia účasť v eurovoľbách.

Slovensko sa zatiaľ zúčastnilo troch eurovolieb - 2004, 2009 a 2014. Účasť v týchto voľbách bola po všetky roky spomedzi krajín EÚ najnižšia. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Účasť


Minister Mikulec povedal, že firmu Dustream Production, ktorú vybral na manažovanie tejto utečeneckej krízy bez nejakého výberového konania na zmluvu 2 a pol milióna EUR mu vraj odporučili mimovládne organizácie. Ale mimovládne organizácie jasne povedali, že nikomu takúto firmu neodporúčali.

Ministerstvo vnútra 12. marca uzavrelo rámcovú dohodu na 2,5 milióna eur so spoločnosťou Dustream production. Zákazku na koordnináciu utečencov z Ukrajiny jej ministerstvo pridelilo na základe priameho rokovacieho konania.

Minister vnútra Roman Mikulec pôvodne tvrdil, že mu Dustream production odporučili dobrovoľníci z hranice, konkrétne spomenul Maltézsku pomoc Slovensko a skautov. Tí to však popreli . Nakoniec Mikulec priznal, že mu firmu Dustream production odporučil podnikateľ a aktivista s väzbami na Oľano Július Slovák.

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

uzavrelo pridelilo popreli odporučil


Z tohto by som nerobil nejakú tragédiu, pretože na Slovensku naozaj máme čím ďalej tým viac štandardný politický systém. Na jednej strane je silná sociálna demokracia, ktorá dala dohromady sedem politických strán a na druhej strane je blok viacerých konzervatívnych strán, ktoré sa ťažko zintegrujú. Raz bude vyhrávať ľavicový blok a raz bude vyhrávať blok pravicový.

Na slávnostnom sneme strany Smer-SD, ktorý sa uskutočnil 8. decembra 2007 v Prešove, strana integrovala stranu ľavicovú neparlamentnú stranu Ľavicový blok. Toto bola už šiesty subjekt, ktorý po Strede, SOP, SDĽ, SDA a SDSS Smer pohltil. Siedmou stranou malo zrejme byť HZD, ktoré sa malo zintegrovať so Smerom. Delegáti kongresu strany HZD, ktorý sa konal 20. februára tohto roku, sa rozhodli , že HZD by sa mala so stranou SMER-SD zlúčiť do konca roka. Po parlamentých voľbách však HZD svoje rozhodnutie zmenilo a strany sa podľa dostupných informácií do konca roka zlučovať nebudú.

integrovala
zintegrovať
rozhodli
podľa dostupných informácií


... vo faktických poznámkach a tak to bolo aj v minulom období. V minulom období mala strana Smer 83 poslancov a z toho sa vyjadrovali možno piati (...) To bol pán Martvoň, pán Blaha, pán Jarjabek

Výrok referuje ku aktivite poslancov Smeru prostredníctvom faktických poznámok. Vo volebnom období 2012-2016 mal Smer skutočne 83 mandátov , na ktorých sa vystriedalo vyše 90 ľudí, ktorých prehľad je dostupný na stránkach NRSR. Menovaní poslanci v porovnaní so svojimi straníckymi kolegami skutočne vykazovali najvyšší počet faktických poznámok, nedá sa však povedať, že by okrem piatich poslancov zvyšok nebol v tejto oblasti aktívny. Nad 150 faktických poznámok mali traja ďalší poslanci a vyše 100 ich vyslovilo ďalších päť poslancov. Preto hodnotíme výrok ako nepravdivý. V diskusii Nicholsonová špecifikovala, že vyjadrovaním poslancov má na mysli využívanie faktických poznámok, nie napríklad spravodajcovanie: "... a ja si zase nemyslím, že je úplne v poriadku, keď zo strany tej koalície sa vyjadrovalo proste 5 ľudí a zvyšok, tých 78, viac-menej mlčalo, hej? Oni prehovorili naozaj iba vtedy, keď dostali nejaké spravodajcovanie ..." Stránka NRSR umožňuje skontrolovať (podobne ako napríklad aj interpelácie, procedurálne návrhy alebo vystúpenia z pozície spravodajcu) počet faktických poznámok. Poslanec Blaha si v 6. volebnom období pripísal vyše 200 faktických poznámok, Martvoň ich mal vyše 600 a Jarjabek ich mal približne 250. Naproti tomu viacerí poslanci nemali faktickú poznámku žiadnu alebo len pár , nejedná sa však o väčšinu. Počet poznámok okolo 100 alebo viac vykazuje viacero poslancov. Bagačka , Kamenický , Kolesík a Raši mali približne 80 faktických poznámok, Daniš , Duchoň , Muňko , Nachtmanová , Podmanický a Susko 100, Brixi 120, Blanár , Jasaň , Petrák a Tomanová 140, Bublavý 160, Číž a Vaľová približne 180 Nicholsonová mala pre porovnanie faktických poznámok takmer 160. Dátum zverejnenia analýzy: 25.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

83 mandátov
stránkach
Blaha
Martvoň
Jarjabek
žiadnu
pár
Bagačka
Kamenický
Kolesík
Daniš
Duchoň
Muňko
Nachtmanová
Podmanický
Susko
Brixi
Blanár
Jasaň
Petrák
Tomanová
Bublavý
Číž
Vaľová
Nicholsonová


Je nespochybniteľné, že v roku 2010 sa zisk bánk oproti roku 2009 vylepšil o viac ako 100 %. Dokonca najnovšie čísla za prvý kvartál alebo bankový sektor za prvý kvartál dosiahol zisk 174 miliónov eur, čo je v medziročnom porovnaní ďalší nárast o 50 %, ...

Podľa Slovenskej Bankovej Asociácie dosiahol v roku 2010 zisk bankového sektora (.pdf) 513,9 mil. eur. Medziročne tak zisk bánk stúpol o 105%. Podľa NBS stúpol o 101,4% na 503,65 miliónov eur. Sme.sk z 29. apríla 2011: "Slovenský bankový sektor dosiahol za prvý kvartál zisk 174,69 mil. eur a v medziročnom porovnaní vzrástol o 50 %"

zisk bankového sektora
Podľa NBS
Sme.sk


Celá tá pomoc, pán poslanec, je nastavená tak, že ak nesplní si zamestnávateľ svoje povinnosti a náhodou neuhradí to, čo my mu pošleme na účet zamestnanca, tak nielenže nedostane nič ďalšie, ale bude mať veľké problémy a navyše každý, kto o pomoc požiada musí garantovať, že aj keď pomoc skončí, minimálne ďalšie 2 mesiace musí garantovať pracovné miesto pracovníkovi.

Súčasťou žiadosti o príspevok v rámci tzv. balíka Prvej pomoci je aj prehlásenie zamestnávateľa, že a) vypláca svojim zamestnancom náhradu mzdy; b) neprepustí ich dva mesiace po skončení mesiaca, kedy dostane poslednú pomoc; c) nemá voči zamestnancom dlhy. Firma tiež podpisom prehlasuje , že vyplnila všetky údaje správne a nepravdivé informácie môžu viesť k vráteniu peňazí, pokutám či trestnoprávnym dôsledkom. Tvrdenie Milana Krajniaka preto hodnotíme ako pravdivé.

prehlásenie prehlasuje


Nóri kričali, nemáme dostatok plynu pre celú Európu, čo sa týka Spojených štátov, tie vyrábajú plynu toľko, koľko asi spotrebujú, čiže ak chcú niečo dodávať, tak majú nejaký menší prebytok.

Nórsko sa vyjadrilo v protiklade s Kamenického výrokom a je ochotné rokovať o ďalších dodávkach zemného plynu do EÚ. Spojené štáty sú od roku 2017 čistým vývozcom zemného plynu, pričom každý rok zvyšujú podiel exportovaného zemného plynu. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Začiatkom septembra 2022 sa Nórsko vyjadrilo , že chce, aby ju EÚ považovala za spoľahlivého a predvídateľného partnera, čo sa týka dodávok plynu do Európy. Tento rok Nórsko zvýšilo svoj export do Európy o 10 %, aby pomohli riešiť energetickú krízu na kontinente a podľa slov nórskeho premiéra je jeho krajina otvorená rokovaniam o dlhodobých zmluvách na dovoz zemného plynu.

V prvom polroku tohto roka sa z USA stal najväčší dodávateľ LNG plynu do EÚ. Export smeroval hlavne do EÚ a zapríčinila to vo veľkej miere vojna na Ukrajine. Krajiny sa preto snažili pred zimou zásobiť bez toho, aby museli brať ruský plyn. 71 % z amerického exportu smerovalo do EÚ a Veľkej Británie.

USA síce mali v roku 2019 problémy s nedostatočne vybudovanou infraštruktúrou na uchovávanie zemného plynu, avšak tvrdenia poslanca Kamenického o malých prebytkoch plynu nie sú pravdivé.

Spojené štáty v roku 2021 vyťažili 34,15 biliónov kubických stôp plynu a spotrebovali 30,28 biliónov kubických stôp. V tom istom roku zaznamenali USA najvyšší objem exportovaného zemného plynu a to na úrovni 6,65 biliónov kubických stôp plynu.

Z kontextu údajov je viditeľné, že Spojené štáty americké sú vedúcim hráčom na trhu so skvapalneným zemným plynom, od roku 2017 sú čistým vývozcom LNG, pričom každý rok zvyšujú svoj čistý export.

vyjadrilo slov najväčší problémy vyťažili zaznamenali


Viete, nedarí sa im aj preto a to sa málo teraz prezentuje,  v treťom štvrťroku, to znamená, 3 mesiace, čo sú vo vláde, sa spomalil hospodársky rast.

Ako uvádza portál zoznam.sk tempo rastu slovenského hospodárstva v treťom štvrťroku spomalilo, HDP nekleslo. Vyplýva to z rýchleho odhadu Štatistického úradu SR, podľa ktorého rast hrubého domáceho produktu (HDP) v treťom štvrťroku dosiahol v stálych cenách 3,7%. Štatistici však zrevidovali nadol aj údaje za predchádzajúce štvrťroky. Hospodársky rast za prvý štvrťrok znížili z pôvodných 4,8% na 4,7% a za druhý kvartál z 4,7% na 4,2%. Analytici pritom rovnako očakávali v treťom kvartáli spomalenie hospodárskeho rastu Slovenska, avšak miernejšie na 4,2%. Celkovo sa v treťom štvrťroku 2010 podľa rýchleho odhadu vytvoril na Slovensku hrubý domáci produkt v objeme 17,465 mld. eur, čo v bežných cenách znamenalo nárast o 5,9%. Po očistení výsledkov o sezónne vplyvy sa v treťom štvrťroku tohto roka vytvoril hrubý domáci produkt v stálych cenách v objeme 12,524 mld. eur a oproti tretiemu štvrťroku 2009 vzrástol o 4,1%. Za prvé tri štvrťroky tak podľa Štatistického úradu SR hospodárstvo Slovenska stúplo v stálych cenách o 4,2% a v bežných cenách o 4,5%. Spresnené údaje o vývoji hrubého domáceho produktu za tretí štvrťrok štatistici zverejnia 2. decembra.

zoznam.sk

Štatistici


Padlo 9 ministrov (v minulom volebnom období pozn.), hoci sme odňali celé ministerstvo životného prostredia spod politickej kurately Slovenskej národnej strany, tak to bolo málo.

Je pravdou, že deväť ministrov sa vymenilo, no odvolaných bolo iba šesť. Traja - Valentovič, Kubiš a Harabin - odišli z vlastnej iniciatívy. Prehľad zmien vo vláde R. Fica môžete nájsť tu . Pravdou je, že ministerstvo živ. prostredia bolo odňaté strane SNS.

tu
ministerstvo živ. prostredia


...žiadne opozičné návrhy neprechádzajú, dokonca už ani len pozmeňujúce návrhy. Už niekoľko mesiacov, už by som to datoval pomaly na roky, (...).

Podľa prehľadu posledných schválených zákonov dostupného na stránke Národnej rady Slovenskej republiky bol v období od 27. apríla 2016 do 13. júna 2018 schválený jeden návrh zákona podaný poslancami opozície, a to návrh poslancov Národnej rady SR Petra Osuského, Ondreja Dostála, Lucie Ďuriš Nicholsonovej, Martina Poliačika a Martina Klusa na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 253/1998 Z. z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, schválený 8. septembra 2016. Od tohto dátumu boli všetky schválené zákony predložené buď ako vládny návrh zákona alebo ako návrh poslanca/ov strán vládnej koalície. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

prehľadu jeden


Viete, my sme už dokázali v minulosti viackrát, že keď je rozumný prípad, rozumný návrh, tak samozrejme vieme a chceme, aby sa spojili sily cez celé politické spektrum. To bola voľba generálneho prokurátora pred siedmimi rokmi, kedy naprieč politickým spektrom bol zvolený.

Hlasovanie bolo tajné, takže nie je možné presne zistiť, kto volil v roku 2003 Dobroslava Trnku pri návrhu na voľbu kandidáta na vymenovanie za generálneho prokurátora Slovenskej republiky. Sme.sk informuje, že sa malo jednať o strany SMK, KDH, Smer, ANO, KSS a nezávislých poslancov okolo I. Šimka. Za generálneho prokurátora bol v roku 2003 zvolený Dobroslav Trnka ( navrhovateľom bol Ivan Šimko) 84 hlasmi . Vystriedal tak Milana Hanzela. Neúspešným kandidátom bol Ján Bernát, ktorého navrhol Tibor Cabaj (HZDS). Na návrh Jirka Malchárka (ANO) kandidoval aj Vojtech Ernest, ktorý bol neskôr stiahnutý. Za D. Trnku museli hlasovať aj opoziční poslanci vzhľadom na to, že koalícia v zložení SDKÚ, SMK, KDH a ANO disponovala 78 hlasmi .

Sme.sk
navrhovateľom
84 hlasmi
78 hlasmi


No ale už dnes je to viac ako 12 krajín, ktoré sú proti (téma trvalých relokačných mechanizmov, pozn.). To už nie sme len my. To už sú aj Španieli, aj ďalšie krajiny, ktoré hovoria.

Podľa tvrdení R. Kaliňáka je proti zavedeniu trvalého mechanizmu prerozdeľovania utečencov nielen Slovensko, ktoré principiálne odmieta permanentný mechanizmus rozdeľovania a taktiež nesúhlasí s povinnými kvótami ale už v tomto čase aj ďalších viac ako krajín, ku ktorým priraďuje Španielsko a ďalšie krajiny.


Ospravedlnil, ale iba preto, lebo mi Richard Sulík povedal, že prosím ťa ospravedlň sa mu, lebo inak neprídu hlasovať o imunite. Tak som sa v záujme dobrej veci ospravedlnil.

Nenašli sme informácie, ktoré by tento výrok potvrdzovali alebo vyvracali.


Nie je vôbec náhoda, že krajiny, ktoré sú vyspelé, ekonomiky fungujú, majú vysokú zamestnanosť, vysoké priemerné mzdy, sú krajiny s najnižšou mierou korupcie. Švédsko, Nórsko, Dánsko, Nemecko. A krajiny, ktoré fungujú, no trošku podobne ako Slovensko, Grécko, Bulharsko, Rumunsko, sú na tom ekonomicky strašne zle.

Je pravdou, že sa radíme medzi krajiny s vysokou mierou korupcie, čo vyplýva aj z rebríčka vnímania korupcie. Spolu s nami sú na chvoste rebríčka aj krajiny Grécko, Bulharsko a Rumunsko. Naproti tomu sú krajiny, ktoré sú všeobecne ponímané ako vyspelé ekonomicky fungujúce krajiny. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Na nasledujúcom grafe sú údaje o hodnotách z rebríčka vnímania korupcie z roku 2014 pre európske krajiny podľa prieskumu Transparency International. V grafe sú vysvietené tie krajiny, ktoré vo svojom výroku spomína Lipšic. Na nasledujúcom grafe je zobrazená miera zamestnanosti krajín Európskej únie v roku 2013. Vidíme, že naozaj tie štáty, ktoré dosahujú veľmi nízku mieru korupcie v krajine, dosahujú súčasne vysokú mieru zamestnanosti. Nižšie uvádzame aj graf zobrazujúci priemerné mesačné mzdy v krajinách EÚ 27 a Nórska, Islandu a Švajčiarska z priskumu z roku 2010 (posledné aktuálne dáta Eurostat). Opäť vidíme, že krajiny Švédsko, Nórsko, Dánsko, Nemecko patria medzi krajiny s najvyššími priemernými mzdami. Naopak Slovensko, Bulharsko a Rumunsko sú krajiny s nízkymi mzdami. Grécko však patrí v rámci Európy do stredu rebríčka. Dátum zverejnenia analýzy: 19.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu


Vzhľadom k tomu, že tá situácia v priebehu dňa sa vyvíjala tým spôsobom, že sa ukázalo, že je potrebné ešte navýšiť, tak sme sa dohodli na ďalších deň sme prakticky zdvojnásobili počet vojakov. Bolo ich tam 46 a počet techniky sme zvýšili na deväť.

Podla správ ministerstva obrany v stredu 8. júna malo pomáhat 31 vojakov: " Vojaci od skorých ranných hodín pomáhajú v obciach, ktoré v utorok vecer postihli nicivé záplavy. Najvážnejšia situácia je momentálne v malokarpatskej obci Píla nedaleko Modry. 'Nasadili sme tam 31 vojakov a zároven sme vyclenili aj tažkú ženijnú techniku na uvolnovanie zatarasených ciest, na odstranovanie bahna a kmenov. K dispozícii tam máme tatrovky, univerzálny nakladac aj motorové píly,' uviedol minister obrany Lubomír Galko." Vo štvrtok 9. júna pomáhalo 46 vojakov: "V Píle vo štvrtok (9. júna, pozn.) pomáhalo 34 ženistov zo Serede, 10-ti vojaci z Mechanizovaného práporu z Nitry a dvaja zamestnanci ozbrojených síl prišli na pomoc aj s technikou z Cerenian. 'Zacali sme ráno o šiestej a koncit budeme pred zotmením, teda okolo ôsmej vecer,' povedal porucík Michal Halás, velitel vojenskej zásahovej jednotky." V piatok 10. júna pomáhalo 15 vojakov: " Minister obrany Lubomír Galko vo štvrtok 9. júna opätovne navštívil západoslovenské obce postihnuté povodnou: 'Pôvodne sme chceli v piatok vyslat do obce Píla už iba dve úncécka s dvojclennou obsluhou, ale po tom ako som sa zoznámil so situáciou sem prídu zajtra ešte pätnásti vojaci .'" Ku zdvojnásobeniu zo dna na den tak podla týchto informácií nedošlo.

v stredu 8. júna
Vo štvrtok 9. júna pomáhalo
V piatok 10. júna pomáhalo


...sa nám podarilo zachrániť pól milióna pracovných miest tou prvou pomocou, tam sme dali cez pól miliardu eur.

Ku koncu augusta štát poslal firmám, podnikateľom a zamestnancom vyše pol miliardy eur, aby zmenšil dopady koronakrízy. Či to však pomohlo zachovaniu 500-tisíc pracovných miest, z verejne dostupných zdrojov zistiť nevedno. Demagógu.SK to nevedeli potvrdiť ani naše úrady. Tvrdenie Milana Krajniaka preto hodnotíme ako neoveriteľné. Koncom marca vláda predstavila plán ekonomických opatrení s názvom „Prvá pomoc”. Chce ním zmierniť sociálne a ekonomické dôsledky pandémie koronavírusu. Plán počítal s miliardou eur ako s mesačnými výdavkami na udržanie pracovných miest. Súčasťou balíka pomoci je preplácanie väčšiny platu zamestnancom zatvorených prevádzok; príspevky podnikateľom, ktorým klesli tržby; ale aj tzv. pandemická OČR a PN-ka. Ku koncu augusta úrady vyplatili zamestnancom a živnostníkom vyše 521 miliónov eur. Národná banka Slovenska vo svojej predikcii zo 2. štvrťroka 2020 odhadla , že vďaka týmto opatreniam sa podarí zachovať asi 50-tisíc pracovných miest. Európska komisa predpokladala, že opatrenia pomôžu približne 400 tisíc zamestnancom a 300 tisíc samostatne zárobkovo činným osobám - to však automaticky neznamená, že bez nich by ich pracovné miesta zanikli. Ministerstvo financií pre portál Demagóg.SK uviedlo, že „IFP a teda MF SR disponuje len odhadmi, ktoré sa vzhľadom na vývoj reálnej ekonomiky a dostupnosť dát časom menia.” Odkázalo na svoj web, kde však Demagóg.SK údaj „500-tisíc zachránených miest” nenašiel. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny na žiadosť o vyjadrenie neodpovedalo.

je
vyplatili
odhadla
Európska komisa


...vonkajšia ochrana hraníc, ten Frontex, ktorý už teraz sa buduje, je to posun od toho roku 2015.

Od vypuknutia migračnej krízy v Európe v roku 2015 sa pozornosť EÚ obrátila smerom k vonkajším hraniciam a ich ochrane. O tom svedčí aj každoročné zvyšovanie rozpočtu pre Frontex, či jeho samotná transformácia v roku 2016. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Frontex vznikol v roku 2004 pod názvom Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders of the Member States of the European Union). V reakcii na migračnú krízu v roku 2015 sa Európska komisia rozhodla rozšíriť mandát agentúry Frontex a transformovať ju na plnohodnotnú Európsku agentúru pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Transformácia sa udiala v roku 2016 a jej súčasťou bolo premenovanie Frontexu na Európsku agentúru pre pohraničnú a pobrežnú stráž (European Border and Coast Guard), a zároveň zvýšenie kompetencií v oblasti riadenia vonkajších hraníc. Frontex v roku 2005 začínal s rozpočtom vo výške 6 miliónov eur. V roku 2006 to bolo 19 miliónov eur a v roku 2011 už 118 miliónov. V roku 2012 rozpočet agentúry klesol na 85 miliónov eur, avšak neskôr rástol až do roku 2015, kedy dosiahol výšku 142 miliónov. Vzhľadom na overenie tohto výroku je podstatný rast rozpočtu od roku 2015. Ten bol badateľný hlavne v roku 2016, kedy došlo k zvýšeniu až na 254 miliónov eur. V roku 2017 na 302 miliónov eur a v roku 2018 bol rozpočet Frontexu 320 miliónov eur. V priemere rástol od roku 2015 rozpočet Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž každoročne približne o 59,3 milióna eur. Na rok 2019 je odhadovaný rozpočet ( .pdf , s. 120) samotnej agentúry vo výške 333 miliónov eur.

vznikol udiala súčasťou rozpočtom .pdf


...pri 30-percentnej účasti naši kandidáti, ktorých sme podporovali, dostali niečo viac ako 320 alebo 330 000 hlasov, pri 30-percentnej účasti vo voľbách, pred dvoma rokmi sme mali alebo pred rokom a pol sme mali, keď chcete presné čísla, viac ako 700 000 hlasov pri 60-percentnej účasti, čiže ten počet tých hlasov v zásade plus-mínus je rovnaký, ale vo väčšinovom systéme víťaz berie všetko.

Kaliňákom uvedené údaje o účasti na parlamentných voľbách v roku 2016 a na voľbách do VÚC v roku 2017 sú správne. Strana Smer-SD získala v parlamentných voľbách v roku 2016 737 tisíc hlasov (28 %), kandidáti na posty predsedov VÚC za stranu získali v súčte 284 560 hlasov (21 %) . Strana Smer-SD sa postavila aj za Jána Luntera a Milana Ftáčnika, avšak o tejto podpore kandidáti nerokovali ani nežiadali, preto nie je správne ich zisk interpretovať ako hlasy za Smer-SD. Výrok preto hodnotíme ako zavádzanie. Účasť vo voľbách do VÚC v roku 2017 bola na úrovni 29,95 %, čiže svoje hlasy odovzdala skoro tretina oprávnených voličov. Ku dňu konania volieb (4. november 2017) bol počet zapísaných voličov 4 500 142, z toho sa dostavilo k urnám 1 348 114. Strana Smer-SD postavila vlastných kandidátov v piatich krajoch. V Trenčianskom kraji bol kandidátom Smeru-SD Jaroslav Baška, kto aj voľby vyhral so ziskom 62 807 voličských hlasov. V Nitrianskom kraji kandidoval a vyhral Milan Belica, koho podporilo 52 184 voličov. Kandidát Smeru-SD v Žilinskom kraji bol Juraj Blanár, kto napriek zisku 55 931 hlasov prehral voči kandidátke opozície Erike Jurinovej. Dlhoročný predseda Prešovského kraja Peter Chudík získal 54 914 krajov, napriek takému výsledku ho v kresle predsedu vymení podpredseda KDH, Milan Majerský. V Košickom kraji kandidoval za Smer-SD Richard Raši, kto so ziskom 58 724 hlasov v tesnom boji prehral voči Rastislavovi Trnkovi. Vyššie spomenutí kandidáti získali celkovo 284 560 hlasov. V Bratislavskom kraji Smer-SD vyjadrila podporu Milanovi Ftáčnikovi, koho volilo 31 638 voličov. Takisto Smer-SD podporila Jána Luntera v Banskobystrickom kraji, Lunter vyhral so ziskom 99 169 hlasov. Ftáčnikove a Lunterove hlasy predstavujú ďalších 130 807 hlasov. Keby sa teda do zisku strany Smer-SD započítali aj hlasy podporujúce Ftáčnika a Luntera, zisk strany by predstavoval 415 367. Pritom je dôležité pripomenúť, že Milan Ftáčnik nechcel byť spojený so žiadnou politickou stranou a zôdraznil, že o podpore Smeru-SD ani nerokovali. O podpore so Smerom-SD nerokoval ani Ján Lunter , podporu mu krajská rada strany vyjadrila ešte v auguste 2017. Podiel hlasov odovzdaných na kandidátov strany Smer-SD predstavuje 21,12 % v prípade, že sa zarátajú len hlasy za piatich priamych straníckych kandidátov a 30,81 %, keď sa započítajú aj hlasy podporujúce Luntera a Ftáčnika. Kaliňák porovnáva zisk strany vo voľbách VÚC s parlamentnými voľbami v roku 2016. Účasť v týchto voľbách bola skoro 60 % (59,82 %). Z 4 426 760 oprávnených voličov sa volieb zúčastnilo 2 648 184 voličov. V prospech strany Smer-SD odovzdalo svoje hlasy 737 481 voličov, čiže 28,28 % hlasujúcich. Dátum zverejnenia analýzy: 08.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

voľbách do VÚC
kandidátov
Milan Ftáčnik
Ján Lunter
parlamentnými voľbami


Práve teraz v pláne obnovy dôjde aj k revízii plánu obnovy, čo, ktorá hovorí o tom, že tam, kde sa nemíňa, sa bude presúvať tam, kde sú projekty pripravené.

Na začiatok roka 2025 je plánovaná revízia Plánu obnovy, ktorej predchádza identifikácia napĺňania míľnikov. Národná implementačná a koordinačná autorita (NIKA) vyhodnotila 50 oblastí ako rizikových. Aby sa predišlo strate finančných prostriedkov, je podľa NIKA potrebné navrhnúť náhradné opatrenia realizovateľné do polovice roka 2026. Revízia plánu obnovy je plánovaná na začiatok roka 2025. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Plán na revíziu z plánu obnovy potvrdila vo februári v roku 2024 štátna tajomníčka podpredsedu vlády pre plán obnovy a znalostnú ekonomiku Alena Sabelová. „Je dôležité povedať, že SR nebola len jednou z prvých krajín, ktorá mala schválený plán obnovy, ale bola aj jednou z prvých krajín, ktorá pristúpila k jeho zásadnej revízii. Druhá revízia bude viac technická. V zásade pôjde len o veľmi malý súbor cieľov, pri ktorých nie sme schopní ambíciu naplniť a kde budeme Európskej komisii (EK) ponúkať iné projekty na financovanie,“ uviedla Sabelová.

Podpredseda vlády pre eurofondy a plán obnovy Peter Kmec v marci tohto roku uviedol , že rezorty dostali za úlohu rozpracovať vnútorné audity v súvislosti so stavom plnenia míľnikov a cieľov. Následne bolo v rámci Národnej implementačnej a koordinačnej autority (NIKA) vyhodnotených 50 oblastí ako rizikových. „Tých 12 míľnikov bolo vyhodnotených z pohľadu toho, že reálnosť napĺňania týchto projektov je z rôznych objektívnych príčin nereálna,“ uviedol Kmec. Má ísť o oblasti z rezortu zdravotníctva, školstva a životného prostredia.

NIKA identifikuje opatrenia, v rámci ktorých hrozí riziko, že budú realizované nedostatočne alebo nebudú realizované vôbec. Aby sa predišlo strate časti finančnej alokácie, podľa NIKA je potrebné čo najskôr identifikovať náhradné opatrenia, ktoré je možné zrealizovať do polovice roka 2026. Revízia plánu obnovy je plánovaná na začiatok roka 2025.

Piatu platbu v hodnote 598 miliónov eur má Slovensko žiadať v štvrtom kvartáli roku 2024. V súčasnosti je podanie žiadosti naplánované na 16. decembra 2024.

potvrdila uviedla uviedol uviedol identifikuje plánovaná žiadať naplánované


Tu máme ďalšie súdne spory, máme tu zdravotnú poisťovňu, zákaz zisku zdravotných poisťovní, kde už sme prehrali 25 miliónov a suma sumáru. Sme 50 miliónov v mínuse a tvárime sa, že nie sme.

Denník SME uvádza , že podľa rozhodnutia arbitrážneho súdu má štát zaplatiť odškodné vo výške 22 miliónov eur a súdne trovy vo výške 3 miliónov eur v prospech holandskej firmy Achmea, ktorá vlastní zdravotnú poisťovňu Union, čo potvrdzuje slová Miroslava Kadúca. Podľa článku v denníku Pravdu poslanec za SDKÚ Ivan Štefanec tvrdí, že štát už zaplatil za právne služby v tomto prípade 26,8 mil. eur. Spolu by to teda predstavovalo sumu približne 50 miliónov, o ktorej hovorí Miroslav Kadúc. Pôvod týchto informácii však nevieme potvrdiť, preto výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 03.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

uvádza Pravdu


Ďalšia časť opozície považuje zvýšenie rodinných prídavkov a zvýšenie dôchodkov za trestný čin, a podala na nás trestné oznámenie.

Opozícia nepodala trestné oznámenie pre zvýšenie rodinných prídavkov ako také. Podala ho pre podozrenie, že vláda zneužíva svoje právomoci, keď navrhuje skrátené legislatívne konanie bez zákonného dôvodu a opatrenia nad rámec výdavkového stropu. Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako nepravdivé. 12. februára vláda narýchlo schválila 13. dôchodky aj dvojnásobné detské prídavky. Do parlamentu majú ísť v skrátenom legislatívnom konaní. Podľa pravidiel môže ísť zákon v skrátenom konaní za „za mimoriadnych okolností, keď môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd alebo bezpečnosti, ak hrozia štátu značné hospodárske škody.“ Ministerstvo práce v predkladacej správe argumentuje , že neprijatím 13. dôchodkov a dvojnásobných prídavkov vraj „môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd“. Nevysvetlilo už, ako na to prišlo. Rozpočtová rada varuje , že tieto opatrenia spolu so zrušením diaľničných známok by zvýšili deficit o 0,5 a neskôr o 0,8 % HDP. Tým by sa priblížil ku kritickej hranici 3 percent. PS/ Spolu a Lucia Nicholsonová podali trestné oznámenie, pretože vláda podľa nich navrhla skrátené konanie v rozpore s pravidlami. Myslia si, že na tento postup nie je zákonný dôvod. Zároveň, vláda podľa nich nerešpektuje výdavkový strop v duchu zákona o rozpočtovej zodpovednosti. V konaní členov vlády vidia podozrenie zo zneužitia právomoci verejného činiteľa.

schválila pravidiel argumentuje „môže varuje podali


Ale keď si pozriete, čo navrhol Ódor, však on chce zdaňovať dopravu, on chce zdaňovať, on chce zavádzať nové dane na emisie, pritom Slovalco odišlo zo Slovenska kvôli práve týmto vysokým cenám.

Taraba v prvej časti výroku hovorí o nových rozpočtových opatreniach, ktoré chce údajne zavádzať premiér Ódor. Ľudovít Ódor predstavil balík opatrení na ozdravenie verejných financií. Nejde však o opatrenia, ktoré by úradnícka vláda chcela alebo navrhovala prijať ako celok. Boli vytvorené ako nástroj pre budúcu vládu, ktorá ho môže a nemusí využiť. Rozsah ponúkaných opatrení v ozdravnom dokumente je väčší, aby si nová vláda mohla vybrať opatrenia s dôrazom na ich politické smerovania a priority. V dokumente sa nachádzajú aj opatrenia obsahujúce vyššie zdanenie škodlivých externalít, napríklad vyššie zdanenie osobnej a nákladnej dopravy v závislosti od emisií CO2.

V druhej časti výroku hovorí Tomáš Taraba o hlinikárni Slovalco. Slovalco v minulom roku oznámila odstavenie hlavnej výroby, z dôvodu neudržateľnosti výroby pri cenách energií a nedostatočnej podpore štátu. Nie je však pravdou, že by podnik zo Slovenska odišiel. Napriek odstaveniu hlavnej výroby v podniku naďalej funguje recyklačné centrum na spracovanie procesného šrotu a podnik nevylučuje, že v budúcnosti sa výroba opäť obnoví. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Po 18. zasadaní Vlády predstavil premiér Ľudovít Ódor na tlačovej konferencií Návrh na ozdravenie verejných financií. Ide o opatrenia, ktoré plánuje poskytnúť nadchádzajúcej vláde ako odborný podklad.

Dokument obsahuje takmer stovku opatrení, medzi ktorými sú aj zvýšenie mýta pre nákladné vozidlá v závislosti od emisií CO2 či zohľadnenie CO2 pri zdanení áut približne podľa priemeru EÚ.

Balík opatrení bude podľa ministerstva ponúknutý novej vláde, ako odborný podklad k príprave rozpočtu. Rozsah ponúkaných opatrení v ozdravnom dokumente je väčší, aby si nová vláda mohla vybrať opatrenia s dôrazom na ich politické smerovania a priority.

Poverený minister financií Michal Horváth chce tento návrh zanechať svojmu nástupcovi ako odborne podložený plán . Poverený premiér Ľudovít Ódor sa vyjadril , že budúca vláda má na výber, pre aké konkrétne opatrenia sa rozhodne.

Hlinikáreň Slovalco v minulom roku oznámila odstavenie hlavnej výroby. Hlinikáreň Slovalco v auguste 2022 avizovala odstavenie pecí do konca septembra 2022. Ako dôvod odstavenia primárnej prevádzky podnik uviedol neudržateľnosť výroby pri cenách energií a nedostatočnej podpore štátu. Podnik sa sťažoval najmä na nezavedenie kompenzácií pre energeticky náročné podniky na úrovni iných priemyselných krajín EÚ.

Napriek odstaveniu hlavnej výroby bude podnik naďalej pokračovať v činnosti recyklačného centra pre spracovanie procesného šrotu. Celková budúcnosť podniku je otázna, no vďaka efektívnemu hospodáreniu s energiami a rezervám podnik Slovalco hlásil za rok 2022 zisk vyše 218 miliónov.

Podnik nevylučuje, že v budúcnosti sa výroba opäť obnoví. Podľa generálneho riaditeľa Veselého bude fabrika udržiavať technológiu v takom stave, aby ju bolo možné opätovne spustiť. Nevyhnutnou podmienkou reštartu je však riešenie kompenzácie nepriamych nákladov CO2.

predstavil plánuje Dokument vybrať chce plán vyjadril avizovala uviedol sťažoval pokračovať hlásil udržiavať


... tam (v Európskej komisii, pozn.) sa nehlasuje väčšinou, to je vlastne len konsenzuálne presadenie a schválenie materiálov, ktoré sú naozaj dané predovšetkým predsedom komisie ...

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, keďže v Komisii sa využíva konsenzuálne prijímanie návrhov, nie je však jediným spôsobom schvaľovania návrhov - môže sa využiť aj hlasovanie jednoduchou väčšinou. Hlasovanie v Európskej komisii upravuje Rokovací poriadok ( pdf. ). Článok 8 Rokovacieho poriadku uvádza: ,, Článok 8 Prijímanie rozhodnutí 1. Komisia prijíma rozhodnutia na základe návrhov jedného člena alebo viacerých svojich členov. 2. Komisia hlasuje na návrh niektorého zo svojich členov. Hlasovanie sa týka pôvodného návrhu alebo návrhu zmeneného a doplneného členom alebo členmi zodpovednými za daný návrh, alebo predsedom. 3. Rozhodnutia Komisie sú prijaté vtedy, ak väčšina členov, ktorých počet je stanovený v zmluve, hlasuje kladne. 4. Predseda zaznamená výsledky zasadnutia, ktoré sa zapíšu do zápisnice zo zasadnutia, ako je ustanovené v článku 11 tohto rokovacieho poriadku. " Server o Európskej únii ( europa.eu ) na svojich stránkach uvádza: ,, Vo všeobecnosti sa rozhodnutia prijímajú na základe konsenzu, môže sa však pristúpiť aj k hlasovaniu. V tomto prípade sa rozhodnutia prijímajú jednoduchou väčšinou, pričom každý komisár má jeden hlas. " Použiť sa teda môžu obe metódy. Dátum zverejnenia analýzy: 23.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf.

europa.eu


Ja súhlasím s tým, že Igor Matovič reagoval prchko, ale Igor Matovič sa ospravedlnil za svoju reakciu verejne a priamo teda pánovi Kaliňákovi a verejne...

I. Matovič sa na pôde NR SR R. Kaliňákovi ospravedlnil . Dočítať sa o tom môžete aj tu .

ospravedlnil tu


Vláda v rozpore s ústavou a ľudskými právami zvažuje nariadiť povinné plošné očkovanie na Slovensku.

Ústavný súd SR a Európsky súd pre ľudské práva (ESĽP) už v minulosti rozhodovali o súlade povinného očkovania s ústavou a dodržiavaním ľudských práv. Návrhy na jeho právne posúdenie sa začali objavovať zo strany slovenských a českých rodičov odmietajúcich nechať očkovať svoje deti. Súdy rozhodli, že povinné očkovanie nie je v rozpore s ústavou a slúži na ochranu verejného zdravia, ktorá je v súlade s ľudskými právami. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Ústavný súd odobril povinné očkovanie v roku 2013 , keď po odmietnutí očkovania svojho dieťaťa dostala žena pokutu vo výške 100 €. So žalobou na Úrad verejného zdravotníctva sa obrátila na Krajský súd v Nitre, ktorý nechal vec prešetriť samotným Ústavným súdom. ( pdf ) Verdikt Ústavného súdu znel v prospech povinného očkovania. ( pdf )

V apríli 2021 vyhlásil ESĽP rozsudok v prípade Vavřička a ďalší proti Českej republike. Hoci v tomto spore išlo tiež o povinné očkovanie detí, rozsudok má podľa DW klásť precedens aj pre pandemickú situáciu. Hoci ESĽP spozoroval isté právne napätie medzi povinným očkovaním a niektorými ľudskými právami, uznal, že „povinné očkovanie môže byť v demokratických spoločnostiach nevyhnutné,” keďźe štát „presadzuje legitímne záujmy ochrany zdravia a práv ostatných ľudí.”

Premiér Heger hovorí o možnosti povinného očkovania proti Covidu-19 na Slovensku.

nie je
2013
pdf
pdf
Českej
DW
napätie
ostatných
Heger


1. januára 2020 má Ukrajina stratiť status tranzitnej krajiny. Slovenský plynovod má kapacitu 90-100 miliárd metrov kubických plynu. My tento plynovod dnes možno využívame na 60 %. V prípade, že by došlo k úplnému prerušeniu dodávok plynu cez Ukrajinu, tak po slovensky povedané, tento plynovod vyschne a my prídeme o obrovské zdroje ktoré získavame na rôznych poplatkoch.

Robert Fico opakuje výrok, ktorý použil 7. júna 2015. Rovnako ako vtedy, aj teraz ho hodnotíme ako zavádzajúci.

Maximálna kapacita slovenského plynovodu je vyše 90 miliárd metrov kubických, Ficov odhad tak môžme považovať za pravdivý. Napriek reálne hroziacej situácii neobnovenia zmluvy o tranzite plynu do Európy cez Ukrajinu v roku 2019, ktoré naznačujú vyjadrenia Gazpromu a ruskej vlády, nie je isté, že táto zmena by znamenala aj zastavenie prepravy plynu cez Slovensko. V prípade výpadku možno použiť reverezný tok, ktorý zabezpečí prísun plynu aj na Slovensko a aj v súčasnosti je využívaný na prepravu plynu zo Slovenska do Ukrajiny. Takisto plán výstavby nového plynovodu Ruskom v Čiernom mori, ktorý obíde Ukrajinu, ráta s napojením na plynovod Eastring ktorý bude prechádzať cez Slovensko. Navyše, podľa správy SITA by Gazprom musel platiť transportné poplatky Slovensku až do roku 2028 aj v prípade, ak by cez našu infraštruktúru plyn netiekol, ako to vyplýva z platnej zmluvy. Výrok ako celok hodnotíme ako zavádzajúci.

Kapacita prepravnej siete Eustream , ktorá umožňuje tranzit plynu z Ruska cez Ukrajinu na Slovensko, je viac ako 90 miliárd kubických metrov zemného plynu, pričom jej dĺžka dosahuje 2270 km. Podobný výrok Roberta Fica sme overovali v relácii V politike z dňa 7. septembra 2014. Na základe posledných dostupných údajov sa ročne cez slovenský plynovod prepraví okolo 60 miliárd metrov kubických zemného plynu. Podľa výročnej správy Eurostream z roku 2014 ( .pdf , s.8) sa plynovodom cez Slovensko prepravilo celkovo 46,5 mld metrov kubických (z toho spotreba Slovenska je 5,6 mld). ) zemného plynu, pričom viac ako 90 percent bolo zrealizovaných pre medzinárodných zákazníkov. Zemný plyn prepravovaný cez slovenský plynovod pochádza z Ruskej federácie a prichádza k nám z Ukrajiny.V prípade výpadku dodávok zemného plynu cez Ukrajinu je možné dodávky nahradiť reverzným tokom z Česka alebo na základe diverzifikačných zmlúv SPP s nemeckou spoločnosťou E.ON Rutrgas, ale taktiež aj z Rakúska alebo Talianska. Viac sme overovali V politike z dňa 19. októbra 2014.

Rusko 3. júna 2015 oznámilo svoj zámer stavať plynovod po dne Čierneho mora do Turecka, ktorým by obišlo Ukrajinu, s ktorou neplánuje uzavrieť novú dohodu o tranzite plynu do Európy po vypršaní súčasnej zmluvy v roku 2019. Následne ním plyn pošle ďalej na Balkán, do Grécka a Talianska. Slovensko má záujem z Balkánu časť plynu ďalej prepravovať cez projekt Eastring cez Bulharsko, Rumunsko, Maďarsko až do slovenských potrubí a ďalej na západ. V diskusii Robert Fico zdôrazňoval význam tohto projektu a uviedol, že ho predstavil aj počas svojej oficiálnej návštevy. Projektu Eastring sme sa venovali už v minulosti, napríklad v relácii O5m12 22. februára. Počiatočná kapacita by mala byť 10 miliárd metrov kubických.

Čo sa týka poplatkov na transport plynu cez Slovensko, SITA vydala začiatkom júna správu, z ktorej vyplýva, že Gazprom by musel platiť Slovensku poplatky do roku 2028 aj v prípade, ak by plyn cez naše územie netiekol.

" Gazprom má so slovenským Eustreamom tranzitný kontrakt postavený na pravidle "dodávaj alebo plať", ktorý je uzavretý do roku 2028. Tento kontrakt zaväzuje ruský plynárenský koncern platiť tranzitné poplatky minimálne za 50 mld. metrov kubických plynu ročne aj v prípade, že komodita sa cez infraštruktúru Eustreamu dodávať nebude ."

použil
Kapacita
Eustream
V politike
.pdf
spotreba
prichádza
zmlúv
V politike
3. júna 2015
neplánuje
Eastring
O5m12
SITA


... na strane štátu došlo proste k úsporám, kombinácia úspor a vyšších príjmov (zlepšenie výberu DPH, pozn.) vo výške vyše 333 miliónov eur, je to presne, sú tam doručené výsledky reformy ESA, ktorú rieši minister Kaliňák, čiže dohromady je to možno niečo pod 500 miliónov ...

Naozaj neviem, čo mám konkrétne hľadať na tomto výroku. V rozpočte som nič nenašiel, taktiež ani na rokovaniach - iba to, čo ESO znamená.


Našou hlavnou úlohou je pripraviť vhodnú pracovnú legislatívu a riešiť isté rizikové problémy. My sme ich zadefinovali, sú tri. Dlhodobo nezamestnaní, mladí ľudia do 29 rokov a občania 50 a viac.

Zákon 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti (.pdf) definuje tzv. "znevýhodneného uchádzača o zamestnanie" nasledovne:


…že strana, ktorá vychádza z agendy aj menšín, tak prináša návrh, ale tento už tu kedysi v minulosti bol. Dohoda vtedy aj za účasti menšinovej strany bola evidentná. 20% sme potvrdili.

V médiách sme nenašli zmienky o tom, že by návrh na zníženie hranice už niekedy bol uvedený.


Ja ešte keď som bol primátor mesta, som zorganizoval židovskú náboženskú odprosujúcu tryznu, kde sme sa v podstate v ekumenických modlitbách ospravedlňovali za nešťastia, ktoré boli spôsobované židovskej komunite počas druhej svetovej vojny.

Milan Majerský v rokoch 2014-2017 zastával funkciu primátora mesta Levoča.

V novembri 2016 zorganizovalo mesto Levoča v spolupráci s Ústredným zväzom židovských náboženských obcí v Slovenskej republike a predstaviteľmi cirkvi kajúcnu tryznu za vojnové obete židovských Levočanov ( .pdf , s. 124). Obsahom tohto podujatia bola popri odhalení pamätnej tabule na mieste bývalej synagógy aj spoločná modlitba predstaviteľov mesta, cirkvi a židovského rabína. Spoločenstvo Pavol v Levoči, spoluorganizátor podujatia, ho označilo za pokánie mesta voči jeho židovskému obyvateľstvu, obzvlášť 409 obetiam holokaustu. Mládež zo Spoločenstva Pavol v Levoči bola iniciátorom kajúcnej tryzny ( .pdf , s. 124).

Výrok Milana Majerského preto hodnotíme ako pravdivý.

zastával zorganizovalo .pdf označilo .pdf


Ako vieme, teraz je dojednaný rozpočet na ďalšie obdobie 7 rokov 2014 - 2020, kde dostaneme ako čistí príjemcovia 14 miliárd čistý príjem. To znamená, celkový príjem je 20 miliárd, my pošleme 7 alebo 6 miliárd do Bruselu.

Výrok je pravdivý, podobné vyjadrenia sme už overovali v rámci relácie O 5 minút 12 (10. február 2013) Pri novoschválenom rozpočte na roky 2014 - 2020 má Slovensko možnosť čerpať z rozpočtu Európskej únie prostriedky vo výške približne 20 miliárd eur. Podľa viacerých ( Aktuality , SME , HN , Euractiv ) zdrojov prispeje do spoločnej kasy Slovenská republika sumou 7 miliárd eur . Peniaze, ktoré naopak dostaneme, nie sú určené v jednej konkrétnej sume, ale ide o súčet súm, ktoré sú Slovensku poukázané v rámci jednotlivých typov politík. Podľa Euractivu je najväčšou časťou príspevok na politiku súdržnosti pre zotieranie rozdielov medzi európskymi regiónmi vo výške 13,1 miliardy eur (v cenách z roku 2011). Dokopy ide o sumu presahujúcu 20 miliárd eur.

relácie rozpočte Aktuality SME HN Euractiv sumou Euractivu


Mám tu aj jeden taký graf, ktorý ukazuje, ako stúpala nezamestnanosť za vlády Ivety Radičovej. To len potvrdzuje, že od roku ten trend tu je, tu je kríza, ja teraz nehovorím o kríze, hovorím to len objektívne, čiže kríza bola aj v roku 2010, nezamestnanosť išla hore z 12,48 v roku 2012 išla až po 13,59 a tu v strede bol prijatý liberálny Zákonník práce, ktorý prijala vláda Ivety Radičovej. Tak teda ak nás obviňujú, že kvôli Zákonníku práce nezamestnanosť stúpa, pýtam sa, ako je možné, že kvôli liberálnemu Zákonníku práce, ktorý bol prijatý za vlády Ivety Radičovej, takisto stúpala nezamestnanosť.

Robert Fico vychádza z údajov evidovanej miery nezamestnanosti Úradu práce, sociálnych vecí a rodiny ( ÚPSVaR ). Císla, ktoré uvádza, zodpovedajú hodnotám z decembra 2010 (12,46) a decembra 2011 (13,59). Štatistický úrad , ktorý používajú inú metodológiu, uvádza v roku 2010 mieru nezamestnanosti 14,4 a v roku 2011 13,5. ÚPSVaR nezamestnanost eviduje na mesacnej báze a nevydáva oficiálnu štatistiku rocne. Aj ked však porovnáme priemerné hodnoty miery nezamestnanosti, stúpajúca miera je viditelná. Zákonník práce, ktorý bol prijatý za vlády Ivety Radicovej, bol schválený 13. júla 2011 a vstúpil do platnosti 1. septembra 2011. Po týchto mesiacoch nie je možné pozorovat zníženie ani ustálenie miery nezamestnanosti. Miera evidovanej nezamestnanosti podla ÚPSVaR: 2010 2011 2012 Január 12,89 Január 12,98 Január 13,69 Február 12,97 Február 13,16 Február 13,76 Marec 12,88 Marec 13,13 Marec 13,69 Apríl 12,52 Apríl 12,94 Apríl 13,40 Máj 12,24 Máj 12,84 Máj 13,19 Jún 12,34 Jún 12,98 Jún 13,34 Júl 12,33 Júl 13,15 Júl 13,27 August 12,19 August 13,12 August 13,19 September 12,42 September 13,37 September 13,44 Október 12,29 Október 13,39 Október 13,69 November 12,22 November 13,33 November 13,94 December 12,46 December 13,59 December 14,44 Priemer 12,48 Priemer 13,16 Priemer 13,59 Vývoj medzi rokmi 2004-2012 prezentuje nasledový graf, prebratý z clánku SME (21. januára 2013). Tento graf bol vytvorený na základe mesacných štatistík evidovanej nezamestnanosti z údajov ÚSPVaR (v clánku je umiestnený interaktívny graf). Dátum zverejnenia analýzy: 04.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

ÚPSVaR
Štatistický úrad
schválený
SME


Zníženie kvóra (pre používanie menšinovho zákona ako úradného, pozn.) sa týka viac iných menšín ako maďarskej. U maďarskej sa jedná o 24-25 dedín.

SITA : "Podľa vicepremiéra Rudolfa Chmela novela zákona o používaní jazykov národnostných menšín spôsobí, že jazyky menšín sa budú môcť v úradnom styku používať vo viacerých obciach. Odhaduje, že pribudne táto možnosť v 250 obciach. Maďarčinu môže v úradnom styku dnes používať príslušník maďarskej menšiny vo viac ako 500 obciach a tento počet by sa mal po novele zvýšiť približne o 25. Počet obcí, kde sa bude môcť používať rómčina, sa zvýši približne o sto."

SITA


Ak teda tvrdil pán prezident, to sa stalo, to je nový fakt, ak tvrdil pán prezident, že teda oni sa všetkých svedkov zvyknú zbavovať...

Zdroj SITA z dňa 29. decembra 2010: "Spišiak nepovedal, aká zločinecká organizácia za drogovým obchodom stojí, ale zdôraznil, že bola nebezpečná a doteraz sa jej darilo svoje nelegálne činnosti maskovať. "Pri akomkoľvek podozrení okamžite likvidujú osoby, ktoré môžu prezradiť ich činnosť," povedal." Dátum zverejnenia analýzy: 10.01.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA


Ja som sa vždy uchádzal o podporu ktorejkoľvek strany (...).

Milan Belica už 16 rokov zastáva post predsedu Nitrianskeho samosprávneho kraja, zvolený bol celkom štyrikrát. Tento rok bude kandidovať v krajských voľbách už piaty krát. Od roku 2001 kandidoval ako nominant celkom 12 strán, pričom on sám bol do roku 2009 členom strany ĽS-HZDS. Jeho kandidatúru podporovali aj pravicové aj ľavicové strany, čo je však vo všeobecnosti typické pre župné voľby. Či sa súčasný nitriansky župan skutočne uchádzal o podporu akejkoľvek strany nie je možné overiť.

členom podporou neskôr 2009 posledných


Hovoril dokonca o tomto probléme aj prezident Svetovej banky. Dokonca domnieva sa Svetová banka, že absurdný rast potravín celosvetovo môže byť aj jednou z príčin nepokojov v arabskom svete.

Šéf svetovej banky Robert Zoellick sa 15. februára 2011 vyjadril , že svetové ceny potravín dosiahli "nebezpečne vysokých hodnôt" a varoval pred ich dopadom, ktorý by mohol komplikovať krehké politické a sociálne podmienky na Blízkom východe a Strednej Ázii.

vyjadril


Na Luníku IX. sme pred štyrmi rokmi začali presadzovať zásadu, zákony platia pre všetkých.

Jedinú zmienku o tejto zásade sa nám podarilo nájsť na stránke R. Rašiho:

stránke


V októbri my sme boli tesne pred zvolením novej osoby a teda dosiahnutia tej zmeny, o ktorej hovoríme, ak by jedna z koaličných strán nebola zvolila iný prístup alebo obštrukcii pri väčšinovom vládnutí, pretože pani Eva Mišíková prešla prvým kolom úspešne s podporou troch klubov.

Hodnotiť môžeme len na základe toho, ako sa strany ku kandidatúre Evy Mišíkovej vyjadrovali (keďže voľba bola tajná). Podľa toho E. Mišíkovú z koalície nepodporila SDKÚ, čo poslanecký klub strany vopred deklaroval. Naopak podporu E. Mišíkovej deklarovali strany SaS, KDH a Most-Híd.

nepodporila deklarovali


Mali sme tu aj čas, keď ste boli vo vláde, keď tu zomrelo zbytočne, no áno, SaS vo vláde 20 000 pacientov.

Minister Raši sa odvoláva na štúdiu o nadúmrtnosti na covid-19, ktorej závery však boli spochybnil štátny Úrad pre dohľad na zdravotnou starostlivosťou. Upozorňoval na závažné metodologické nedostatky štúdie. Výrok Richarda Rašiho preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Minister Richard Raši sa pravdepodbne odvoláva na štúdiu “Nadúmrtnosť na COVID-19 v kontexte rozhodnutí zdravotnej politiky (roky 2020 – 2022)”, ktorú s podporou zdravotnej poisťovne Dôvera publikovala firma Pažitný & Kandilaki, s.r.o. v decembri 2022.

Z jej záverov vyplýva , že “ak by sme postupovali ako najlepšie krajiny, od Estónska, cez Portugalsko, Nemecko až po Dánsko, tak na Slovensku mohlo byť zachránených 12 391, 14 483, 18 476, resp. až 21 308 ľudských životov.”

Začiatkom roka 2023 na túto štúdiu reagoval Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou. Ten výrazne spochybnil odbornosť štúdie a vyčítal jej “vážne metodologické nedostatky”, a fakt, že “ignoruje epidemiológiu a základné mechanizmy šírenia infekčných chorôb”. Okrem toho úrad kritizoval autorov za opomenutie niektorých štatistík, či “porovnávanie neporovnateľného”.

Úrad pripustil však aj pochybenia v manažovaní pandémie: “Netvrdíme, že sa neurobili v tých vypätých chvíľach žiadne chyby, hodnotiť však takýmto účelovým spôsobom postupy, ktoré sa robili v dobrej viere zachrániť čo najväčší počet životov, je minimálne neadekvátne.”

štúdiu vyplýva reagoval


Do volieb SaS a OĽaNO nás, a nie len nás, kritizovali, že nechceme povedať, že nejdeme so SMER-om.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Pred parlamentnými voľbami v roku 2016, strany SaS a OĽaNO kritizovali nielen Most-Híd, ale aj ďalšie dve, vtedy opozičné strany - KDH a Sieť za to, že sa nechcú dostatočne vyhraniť voči svojej účasti v možnej budúcej vláde spolu so stranou Smer-SD. Po parlamentných voľbách nakoniec zložili koalíciu strany Smer-SD, Most-Híd, SNS a Sieť.

SaS OĽaNO koalíciu


Za Dzurindom som išiel, povedali sme si, on povedal si svoj názor, ja som si povedal svoj názor.

Tlačová agentúra SITA prišla s informáciou, že minister zahraničných vecí SR a predseda SDKÚ-DS Mikuláš Dzurinda vyhlásil, že sa s Matovičom o téme občianstva zhováral v decembri 2010.

SITA


Nedávno si samotná zdravotná poisťovňa nechala vypracovať prieskum spokojnosti a keď hovoríme o našich dvoch nemocniciach – Topoľčianskej a Levickej, tak Topoľčianska skončila na 54. mieste, Levická až na 76. Išlo o 81 nemocníc.

Tomáš Galbavý sa mierne pomýlil pri uvedení poradia Levickej nemocnice, tá sa nachádza na 74. mieste s rovnakým percentuálnym ohodnotením ako nemocnica Vojtecha Alexandra na 75. mieste a o 2 percentuálne body pred fakultnou nemocnicou v Žiline, ktorá je na 76. mieste. Umiestnenie Topoľčianskej nemocnice bolo uvedené správne, rovnako aj celkový počet nemocníc. Výrok napriek drobnej nepresnosti hodnotíme ako pravdivý, keďže tento rozdiel nijako neovplyvnil zmysel výroku. Všeobecná zdravotná zverejnila na svojej webovej stránke Prieskum spokojnosti poskytovateľov ústavnej zdravotnej starostlivosti samotným pacientom za rok 2012 . Prieskum odzrkadľuje hodnotenia samotných pacientov, ktorí vyplnili dotazník. Pacienti hodnotili celkovo 81 zdravotníckych zariadení.


Keď sme v roku 2009 preberali úrad, dosahoval dlh Bratislavského samosprávneho kraja až 46,09%....na konci apríla tohto roka (2017) dostali dlh župy na úroveň 28,25%

Na základe dostupných informácií z webových stránok region-bsk.sk je výrok Pavla Freša pravdou.

zdroju stránke


Kotleba bol v predvolebnej debate v TA3, aj v STV.

Kotleba sa zúčastnil predvolebnej debaty na RTVS 1. marca 2016 a v TA3 vystúpil v rámci predvolebnej diskusie 23. februára 2016. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

RTVS TA3 lídri takto?!


Ukazuje sa, že sme ďaleko presiahli magickú hranicu 400 tisíc ľudí, a že číslo nezamestnaných bude ešte vyššie pri najbližšom štatistickom hodnotení, alespoň také ukazovatele nám prichádzajú.

Podľa Štatistického úradu SR priemerný počet nezamestnaných prvého až tretieho kvartálu v roku 2011 je 363,3 tisíc.

Podľa 2011 údajov


Ak hovorkyňa amerického ministerstva zahraničných vecí odmietne žiadosť suverénneho irackého parlamentu a vlády o odchod vojakov. Ak zároveň tie isté Spojené štáty hovoria, že momentálne je u Mika Pompea delegácia NATO, ktorá rokuje o posilnení úlohy Severoatlantickej aliancie v Iraku v súlade s túžbou prezidenta Trumpa rozdeliť bremeno na všetkých, čo sa týka kolektívnej obrany.

Vláda USA skutočne odmietla požiadavku irackého premiéra a parlamentu o vyslanie delegácie, ktorá by začala prípravy na stiahnutie 5200 vojakov z Iraku. V rovnakom čase sa vo Washingtone konali rokovania s európskymi spojencami o tom, ako bude vyzerať budúci angažmán koaličných síl v Iraku, s ohľadom na posilnenie irackých bezpečnostných síl a udržania doterajších úspechov v boji s Islamským štátom. Výrok Eduarda Chmelára hodnotíme ako pravdivý. „ Akákoľvek delegácia vyslaná v súčasnosti do Iraku by sa venovala diskusiám o tom, ako sa čo najlepšie opäť prihlásiť k nášmu strategickému partnerstvu - nie diskusiám o stiahnutí vojakov, ale o našom správnom, náležitom silovom pôsobení na Blízkom východe,” povedala hovorkyňa amerického ministerstva zahraničných vecí. Iracká vláda konala v súlade s uznesením o požadovanom vyhostení amerických a ďalších zahraničných vojakov, ktoré prijal iracký parlament. Koalíciu proti misii pôsobiacej v Iraku vedú predovšetkým politicky najmocnejšie šiítske bloky, naopak, sunnitské a kurdské frakcie sú voči zahraničnej prítomnosti zhovievavé a krízové parlamentné zhromaždenie bojkotovali. „ S radosťou budeme pokračovať v dialógu s Iračanmi o tom, aká je správna štruktúra (misie v Iraku, pozn.),” uviedol k veci americký štátny tajomník Mike Pompeo. Donald Trump po likvidácii Gásema Solejmáního povedal, že chce, aby NATO zohrávalo na Blízkom východe väčšiu úlohu. V piatok 10. januára sa vo Washingtone americká delegácia stretla s európskymi predstaviteľmi Aliancie, aby dospeli k dohode o podobe budúceho angažmánu v regióne. Podľa nemenovaného západného diplomata sa európske krajiny zaujímajú o to, ako by mohla vyzerať alternatívna koaličná účasť na Blízkom východe. Ide im predovšetkým o udržanie ziskov voči Islamskému štátu a posilneniu kapacít irackých bezpečnostných síl.

povedala konala prijal zaujímajú


...máme 30, skoro 40 tisíc dobrovoľných platcov DPH.

Demagog.SK nezistil koľko dobrovoľných darcov DPH je zaregistrovaných v súčasnosti. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dobroslav Štica , ktorý cituje (Trend/47, strana 13) uvádza, že firiem, platiteľov DPH, s obratom do 500 tisíc eur je skoro 84 tisíc. Finančné riaditeľstvo uvádza v štatistike daňových subjektov len celkový počet subjektov platiacich daň z pridanej hodnoty. To predstavuje číslo 208 tisíc subjektov. Podľa zákona o dani z pridanej hodnoty § 4 odsek (1), je daňovník povinný sa zaregistrovať ako platiteľ dane z pridanej hodnoty ak za najviac 12 predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov obrat 49 790 eur. Do sumy 49 790 sa môže každá osoba dobrovoľne zaregistrovať ako platiteľ dane z pridanej hodnoty. Dátum zverejnenia analýzy: 09.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Dobroslav Štica
štatistike
zákona


Nikto nikdy ma na Slovensku neodsúdil, ani neusvedčil zo žiadneho daňového podvodu.

V novembri 2017 súvislosti s predajom Matovičej firmy regionPress začala polícia vyšetrovanie pre krátenie daní, k čomu malo dôjsť ešte v roku 2008. Podľa vyšetrovateľa Matovič nezahrnul príjem z predaja do daňového priznania, čím štátu vznikla škoda vyše 650-tisíc eur. Nakoľko doteraz Matovič nebol usvedčený na základe týchto obvinení, výrok hodnotíme ako pravdivý. Obvinenia na Igora Matoviča z daňového podvodu sa zakladajú na vyšetrovaní polície, podľa ktorej hrozí pre Igora Matoviča vo veci zločinu skrátenia dane a poistného trest od sedem do 12 rokov. Hovorca Prezídia policajného zboru Martin Wäldl sa k vyšetrovaniu Igora Matoviča vyjadril v novembri 2017 nasledovne: "Predmetom vyšetrovania je úmyselné nezahrnutie príjmu z predaja podniku do daňového priznania k dani z príjmu fyzickej osoby, čím malo dôjsť k účelovému skráteniu dane z príjmu fyzických osôb za obdobie roka 2008 v celkovej výške najmenej 645 254,16 eur." Vyšetrovanie súvisí s predajom firmy Igora Matoviča regionPress v roku 2008. Igor Matovič mal po voľbách v roku 2010 previesť firmu na manželku a následne na vtedajšieho zamestnanca Pavla Vandáka. Ten mal byť v kauze údajným bielym koňom. Igor Matovič obvinenia z daňového podvodu rázne odmieta a vidí za tým odkláňanie pozornosti. Právny zástupca Igora Matoviča, Daniel Lipšic, označil postup polície za šikanu: „ Protikorupčná jednotka NAKA vedie stíhanie na základe premisy, že fyzickou osobou už raz zdanené peniaze, pokiaľ ich prevedie z podnikateľského účtu na osobný, musí zdaniť 19 percentami ešte raz.“ Igor Matovič vo veci vypovedal 3. novembra 2017 a vyšetrovanie stále pokračuje. Dátum zverejnenia analýzy: 19.03.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

začala nezahrnul Obvinenia odmieta zástupca vypovedal


Takáto situácia tu reálne vzniknúť môže a ta situácia môže vzniknúť po prvom januári 2011, kedy začne platiť a nadobudne účinnosť zákon, ktorý prijal budapeštiansky parlament…

Novela zákona o maďarskom občianstve by mal v Maďarsku vstúpiť do platnosti 1. januára 2011 .

1. januára 2011


Takže čo urobila pani Jankovská? Keď to všetko vyšlo na povrch, radšej sama sa vzdala svojej bezpečnostnej previerky, napísala to NBÚ, napísala do NBÚ, že teda vzdáva sa toho, vracia a tak ďalej a tým sa vyhla tomu, aby musela ísť na bezpečnostný pohovor.

Osobitný kontrolný výbor parlamentu na kontrolu činnosti Národného bezpečnostného úradu 16. októbra informoval , že „Monika Jankovská stiahla svoj súhlas NBÚ a po nadobudnutí právoplatnosti rozhodnutia NBÚ, bezpečnostnou previerkou prestane disponovať.” Podnet na preverenie Jankovskej previerky podala predtým strana Za ľudí. Podľa § 25 Zákona o ochrane utajovaných skutočností „bezpečnostný pohovor s navrhovanou osobou sa vykoná, ak sa v priebehu bezpečnostnej previerky zistili skutočnosti, ktoré by mohli byť prekážkou na vydanie osvedčenia alebo dôvodom na zrušenie platnosti osvedčenia.” Ak osoba vezme späť svoj súhlas NBÚ, stratí jeden z nutných predpokladov na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami - a tým de facto aj bezpečnostnú previerku a nutnosť absolvovať bezpečnostný pohovor. Tvrdenie Gábora Grendela preto považujeme za pravdivé.

informoval Zákona stratí


My na rozdiel od vás sme prišli do vlády a začali sme prijímať opatrenia, aj zákony,... ...zákaz dodatkov...

Je pravdou, že dodatky sa počas druhej vlády Roberta Fica výrazne obmedzili a dnes sa môžu dodatky na rámec uzavretej zmluvy v obstarávaní uzavrieť len v špecifických prípadoch. Všeobecne však platí zákaz uzatvárania dodatkov k zmluve, ktorá je výsledkom postupu verejného obstarávania, ak by sa ním zvyšovala cena plnenia alebo jeho časti. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

epravo.sk


Ešte by som rád pripomenul jednu poznámku premiéra Roberta Fica, ktorý povedal, dostal pravdepodobne čísla z ministerstva financií alebo z Inštitútu pre menovú politiku, kde hovoril, že jeho opatrenia konsolidačné, konsolidačné opatrenia tejto vlády sa dotknú 12% obyvateľstva.

Výrok J. Kollára hodnotíme ako pravdivý hoci nie úplne presný, pretože premiér nehovoril o obyvateľoch ale zamestnancoch. Podľa premiéra ( TASR , 21. jún 2012) " sa opatrenia absolútne nedotknú 88 % zamestnancov na Slovensku ", čo môže znamenať že sa dotknú zvyšných 12%. Ozdravovanie verejných financií je podľa jeho názoru postavené na solidarite a nejde o hračku v rukách vlády. Nie je však zrejmé, odkiaľ získal premiér čísla, ktoré odhadujú dopad konsolidačných opatrení na obyvateľstvo. Premiér zverejnil konsolidačný balíček, ktorý obsahuje 22 opatrení aj s dopadmi. V materiáli, ktorý Úrad vlády zaslal opozícii sú však aj utajené dopady jednotlivých opatrení.

TASR zverejnil


Podľa údajov Štatistické úradu dochádza k znížovaniu rastu HDP za posledné 4 kvartály.

údajov Štatistické úradu


...za rok 2016 Slovenská republika v rámci rebríčka Doing bussines, ktorý robí Svetová banka... a spomedzi 189 ekonomík sveta sme sa posunuli na 28. miesto v rámci celého sveta..

V roku 2016 sa Slovenská republika zatiaľ umiestnila v rebríčku Doing bussines , ktorý robí Svetová banka na 29 mieste spomedzi 189 ekonomík sveta. V roku 2015 sa Slovenská republika umiestnila taktiež na 29. mieste spomedzi 189 ekonomík sveta. Za rok 2016 sa podľa rebríčku na Slovensku zlepšujú podmienky pre začatie podnikania a v oblasti platení daní. Podľa Doing bussines nenastali žiadne zmeny v oblasti vymáhania neplnených zmlúv, cezhraničnom obchodovaní a registrovaní majetku. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Doing bussines


Ale čo je najpodstatnejšie, že to bolo neodôvodnené, dokazuje práve ten dátum 14.10., kedy úľaku z toho, že stratia moc a budú vymenení, zhodili všetky odposluchy. Lepší dôkaz na to ani nie je.

Nenašli sme žiadny dôkaz, informáciu o tom, že by sa v deň pádu vlády ukončili všetky odposluchy.


Ale nikoho iného, nikoho nesťahoval. Len nás sťahoval ako na bežiacom páse (Fico ministrov SNS počas minulej vlády, pozn.).

Fico odvolal počas svojej vlády piatich ministrov za SNS - Izáka, Janušeka, Chrbeta, Štefanova a Turského. Slovenskej národnej strane bolo Ficom dokonca odňaté ministerstvo životného prostredia. Svoju ministerskú stoličku musel na premiérovo vyžiadanie opustiť aj Miroslav Jureňa za ĽS-HZDS. Z vlády odišli aj iní ministri, ale buď sami podali demisiu, alebo bol návrh na ich odvolanie podaný niekým iným (nie Ficom).

odňaté ministerstvo


Odchádzajúca vláda pani Radičovej nebola schopná si schváliť štátny rozpočet.

Vláda Ivety Radičovej sa v politickej situácii pred rozpadom na jar 2012 nevedela napriek viacerým rokovaniam dohodnúť na schválení štátneho rozpočtu v parlamente. Schválený bol s pomocou SMERu v decembri 2011, predišlo sa tak rozpočtovému provizóriu. Informáciu priniesli viaceré slovenské médiá .

dohodnúť médiá


Museli sme sa všetci zapotiť preto, aby nám neprepadli napr. peniaze v pláne obnovy a odolnosti, len za školstvo môžem povedať, že keď som preberal 10-15 % čerpanie.

Podľa správy Najvyššieho kontrolného úradu čerpalo Ministerstvo školstva, vedy a výskumu SR v roku 2023 približne 13 % všetkých prostriedkov z Plánu obnovy a odolnosti. K 30. aprílu 2024 vyčerpalo zatiaľ 12,76 % všetkých peňazí. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Na problémy v čerpaní financií z Plánu obnovy a odolnosti na ministerstve školstva upozornil Tomáš Drucker 23. februára 2024. Tvrdil, že jeden z najväčších projektov - nákup digitálnej techniky a infraštruktúry pre školy za 200 miliónov eur - bol po troch rokoch takmer na začiatku.

Ministerstvo uviedlo , že zjednodušilo podmienky čerpania a požiadalo Európsku komisiu o revíziu plánu obnovy, „aby zodpovedal potrebám a zároveň plnil cieľ, ktorý si Slovensko stanovilo.“

Európska únia v osobitnej správe Čerpanie finančných prostriedkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti zo septembra tohto roku informovala , že nová vláda musela vykonať reformu zameranú na posilnenie administratívnych kapacít na miestnej aj vnútroštátnej úrovni. Na tento problém mal poukázať ešte slovenský orgán auditu v októbri 2022. Okrem organizačných štruktúr mal byť problém aj v nedostatočnom počte zamestnancov a nedostatku primeraných usmernení na vnútroštátnej úrovni ( .pdf , s.40).

Najvyšší kontrolný úrad vypracoval v máji 2024 analytickú správu Stav plánu obnovy a odolnosti. V roku 2023 bol rozpočet plánu obnovy pre Ministerstvo školstva 307,21 milióna eur, no vyčerpalo sa 40,12 milióna eur, čo predstavuje čerpanie na úrovni 13,06 %. Tento rok bol ale rozpočet stanovený na 123,6 milióna, no k 30. aprílu bolo vyčerpaných 15,7 milióna, čo predstavuje 12,76 %.

Plán obnovy a odolnosti má pre oblasť školstva dve reformy a dve investície ( .pdf ).

Reforma obsahu a formy vzdelávania má za cieľ do roku začiatku školského roku 2026/27 vytvoriť a implementovať nové vzdelávacie osnovy, pri ktorých žiaci môžu informácie interpretovať v konfrontácii s reálnou skúsenosťou na všetkých základných školách. Súčasťou je vytvorenie 40 podporných regioinánych centier ( .pdf , s.1).

Reforma Príprava a rozvoj učiteľov na nový obsah a formy vzdelávania posilniť kvalitu zručností pedagogických a odborných zamestnancov a motivovať ich k celoživotnému vzdelávaniu. Do konca roku 2023 malo absolvovať odbornú prípravu aspoň 55 % zamestnancov ( .pdf , s.2).

Investíciou č.1 je Digitálna infraštruktúra na školách, ktorej cieľom je zvýšiť percentuálny podiel škôl s plným vstupným digitálnym vybavením z 30 % na aspoň 90 % ( .pdf , s.2).

Druhou investíciou je Dobudovanie školskej infraštruktúry na 35 školách, ktoré momentálne fungujú na dvojzmennej prevádzke. To má prispieť k lepšej integrácii detí zo znevýhodneného prostriedia ( .pdf , s.2).

Podľa Semaforu investičných projektov, ktorý je súčasťou plánu obnovy sú všetky fázy, za ktoré je zodpovedné Ministerstvo školstva, okrem jednej, splnené. Semafor však bol naposledy akutalizovaný 25. júna 2024.

upozornil uviedlo informovala .pdf vypracoval .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf Semaforu


Prvýkrát sme znížili daň z príjmu, (...).

K 1. januáru 2017 bola daň z príjmov znížená len pre právnické osoby a to z pôvodných 22 % na terajších 21 % . Z výroku nie je jednoznačné, či predseda NR SR myslel na daň z príjmov fyzických alebo právnických osôb. Len daň z príjmu právnickej osoby za posledných 25 rokov bola znížená šesťkrát, preto výrok hodnotíme za nepravdivý.

Tabuľka ukazuje roky, kedy prebehli zmeny v základnej sadzbe dane z príjmov a tiež právny predpis na základe ktorého k zmene došlo. V prípade dane z príjmu pre fyzické osoby, v niektorých rokoch existovala na Slovensku rovná daň, v prípade ktorého každý platí také isté percento zo svojich príjmov. Častejšie bola však využitá tzv. progresívna daň, v prípade ktorého existujú viaceré kategórie dane (stĺpce s viacerými hodnotami) s rôznymi hodnotami, ktoré sa menia podľa príjmu fyzickej osoby.

22 %
21 %


Ja som transakčnú daň pripomienkoval a kritizoval už pri jej zavedení. Upozorňoval som, že má mnoho nedostatkov, že sa týka aj subjektov, ktoré nedávajú mi absolútnu logiku, že sa musí platiť daň aj z toho, že pošlete svojim zamestnancom výplatu. No, bolo to podmieňované prijatím štátneho rozpočtu, bolo to prezentované ako jeden zo zásadných konsolidačných opatrení minulého roka. Preto som, samozrejme, spolu s rozpočtom podpísal aj transakčnú daň.

Prezident Pellegrini kritizoval transakčnú daň pri jej zavedení. Vládu vyzval, aby ešte pred jej účinnosťou vyriešila viaceré nezrovnalosti – napríklad, či sa má daň vzťahovať aj na výplaty zamestnancov alebo či ju majú platiť aj charitatívne organizácie. Výrok prezidenta preto hodnotíme ako pravdivý.

Zavedenie dane z finančných transakcií patrilo medzi kľúčové konsolidačné opatrenia súčasnej vlády. Parlament daň schválil v októbri 2024 a prezident Pellegrini zákon následne podpísal .

Svoj podpis pod zákon Pellegrini pridal napriek výhradám, ktoré voči novej dani komunikoval. Apeloval pritom na vládu, aby do nadobudnutia jej účinnosti zvážila úpravu prípadných nezamýšľaných negatívnych dôsledkov tejto dane.

Prezident zároveň zdôraznil potrebu hľadania inej alternatívy: „Rešpektujem zodpovednosť vlády za toto opatrenie, no napriek tomu ju v tejto oblasti chcem vyzvať na ďalšie kroky. Transakčná daň je viac unikátom ako bežným opatrením v európskych štátoch. Preto veľmi ocením, ak sa vláda podrobne oboznámi so všetkými dôsledkami tejto dane,“ vyhlásil Pellegrini ešte v októbri 2024.

Prezident tiež vyzval na vyriešenie otázky, či daň budú musieť platiť charitatívne mimovládne organizácie alebo obchodné spoločností za odosielania mesačných miezd zamestnancom.

Po tom, čo transakčná daň vstúpila do platnosti, ju Pellegrini opätovne kritizoval. Prezident o nej hovoril ako nelogickej a pre ľudí nepochopiteľnej dani, keďže sa platí aj pri bežnom presune peňazí. Poukázal na to, že už po krátkom čase vyvoláva medzi obyvateľmi nevôľu a napätie, a zároveň chýba jasnosť, o aký typ dane ide.

Doplnil , že ako prezident ju podpísal, lebo bola podmienená prijatím štátneho rozpočtu a prezentované ako jedno zo zásadných konsolidačných opatrení.

Na konferencii 14. apríla 2025 uviedol, že podľa neho nedáva táto daň žiadnu logiku a nedokáže ju obhájiť pred ľuďmi. Rovnako vyzýval na jej zrušenie, prípadne nahradenie iným typom dane.

opatrenia schválil podpísal pridal zdôraznil vyzval hovoril Doplnil nedokáže


Nie je to nič neobvyklé a nič neštandardné (rozdelenie funkcie predsedu vlády a strany, pozn.). Keďže som neočakával nejakú súťaž na kongrese, tak som nepriniesol so sebou ani do tohoto štúdia podklady, aby som vám ukázal na príklade Nemecka v minulosti...

V Nemecku za posledných 20 rokov každý kancelár zároveň zastával pozíciu predsedu svojej materskej strany. Výnimkou je obdobie 1998-1999, keby bol predsedom SPD Oskar Lafontaine. Po jeho rezignácii miesto predsedu zaujal Gerhard Schröder.

Výnimkou


Keď zoberieme aký je priemerný plat v štáte, tak pedagóg a odborný zamestnanec slovenského školstva od roku 1993 do roku 2012 neprekročil priemerný plat v národnom hospodárstve.

Ako možno vidieť z priloženej tabuľky a grafu, v roku 1993 a v roku 1995 boli priemerné platy pedagogických a odborných zamestnancov v školstve vyššie ako mzda v národnom hospodárstve. V roku 2010 a 2011 bola mzda pedagogických a odborných zamestnancov a mzda v národnom hospodárstve na takmer rovnakej úrovni. Keďže rok 1995 jednoznačne zapadá do obdobia, ktoré spomína Pavel Ondek a zároveň pre neho neplatí to, čo tvrdí, považujeme výrok za nepravdivý. Na základe údajov Ústavu informácií a prognóz školstva o platoch pedagogických a odborných zamestnancov v školstve (časové rady 1990-2004 , 2005-2009 a 2009-2012 . Mzdy od 2002 do 2008 sú prepočítané na euro.) a údajov ŠÚ SR o mzdách v národnom hospodárstve uvádzame graf zobrazujúci vývoj miezd pedagogických a odborných zamestnancov v porovnaní s priemernou mzdou v národnom hospodárstve. Rok 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 mzda pedagogického a odborného zamestnanca v regionálnom školstve (v euro) 202 204 242 257 303 327 339 361 376 priemerná mzda v hospodárstve (v euro) 179 209 239 270 306 332 356 379 410 Rok 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 mzda pedagogického a odborného zamestnanca v regionálnom školstve (v euro) 432 459 490 529 601 645 694 744 759 757 798 priemerná mzda v hospodárstve (v euro) 449 477 525 573 623 669 723 745 769 786 805 Dátum zverejnenia analýzy: 09.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu


Pozeráme sa na to a všetci sa tešili, že zastavíme dodávky plynu a ropy z Ruskej federácie, tak ich oslabíme. Čo urobili Rusi? Otočili kohútiky a dodávajú to do Indie a do Číny a majú podstatne väčšie objemy zásielok, ako to bolo v čase, keď komunikovali s Európou.

Objem dodávok ruského plynu a ropy do Indie a Číny sa po európskych sankciách skutočne zvýšil. Nie je však pravdou, že sú tieto dodávky väčšie ako tie, ktoré do Európy či celkovo exportovalo pred februárom 2022, keď spustilo plnoformátovú inváziu na Ukrajinu. Preto hodnotíme tento výrok ako nepravdivý.

Plyn

Vývoz ruského plynu do západných krajín prudko klesol kvôli ruskej vojenskej agresii voči Ukrajine, po začiatku ktorej Západ uvalil na Rusko sériu obchodných aj diplomatických sankcií.

Podľa výpočtov Reuters na základe údajov Gazpromu a ENTSOG v roku 2023 dodalo Rusko do Európy 28,3 miliárd kubíkov. V rokoch 2018-2019 predstavoval vrcholný objem dodávok do Európy okolo 175 až 180 miliárd kubíkov plynu.

Podľa vicepremiéra Novaka v roku 2023 vyviezlo Rusko do Číny 22 miliárd kubíkov plynu. V roku 2023 obnovilo Rusko tiež dovážanie plynu do Indie. Tam Rusko vyváža plyn vo forme LNG v objeme 2,5 miliardy ton ročne, čo predstavuje približne 3,4 miliardy kubíkov plynu, ktorý sa prepravuje plynovodom.

Časť plynovodu Sila Sibíri sa ešte stavia, po jej dokončení bude plná kapacita 38 miliárd kubíkov ročne. Nový plynovod Sila Sibíri 2, ktorý by mal mať kapacitu 50 miliárd kubíkov ročne, sa v roku 2024 len začína stavať a dokončenie je naplánované na rok 2030.

Vývoz plynu do Číny a Indie teda neprevyšuje objem plynu dodaného do Európy pred inváziou, ani tomu tak nebude v najbližších rokoch.

Ropa

Podľa dát Medzinárodnej agentúry pre energetiku (IEA) vyvážalo Rusko v roku 2021 celkovo 7,4 miliónov barelov ropy denne, zatiaľčo v roku 2023 bol celkový export v objeme 7,3 miliónov barelov denne.

Podpredseda ruskej vlády Alexander Novak informoval , že Rusko vyviezlo v roku 2023 približne 234 miliónov ton ropy, čo predstavuje približne o 3.3 % menej než v roku 2022. Čína a India importovali 90 % z tohto vývozu. Podiel dodávania ropy do Európy sa znížil zo 40 % približne na 4-5 %.

Objem vyvážanej ropy sa teda nezvýšil, ostal na porovnateľnej úrovni a je pravdou, že Rusko dokázalo nájsť iných odberateľov. Kvôli klesajúcim cenám ropy na svetovom trhu však v roku 2023 klesli aj ruské tržby z exportu ropy.

klesol
dodalo
vyviezlo
vyváža
predstavuje
kapacitu
Medzinárodnej agentúry pre energetiku
informoval
importovali
klesli


...ona (Angela Merkel, pozn.) stále odmieta povedať, že aký je strop pre počet udelených azylov, alebo že zavrieme hranice.

Ako uvádza The Guardian , Angela Merkel sľúbila, že výrazne zníži počet utečencov a migrantov vstupujúcich do Nemecka v snahe reagovať na kritiku z radov jej Kresťansko-demokratickej únie, ale odmietla určiť obmedzenia na imigráciu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

The Guardian
HN


Tento rok vzniklo 47 tisíc nových pracovných miest..

Presný počet novovzniknutých pracovných miest za rok 2017 nie sú k dispozícii. Štatistiky Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny o počte voľných pracovných miest potvrdzujú, že počas roka 2017 ku vzniku nových pracovných miest došlo, ale presný počet nevieme. Číslo 47 tisíc nových pracovných miest figuruje v makroekonomickej prognóze Inštitútu finančnej politiky, zo septembra 2017. Ide pritom o očakávaný vývoj za celý rok 2017. Výrok Petra Kažimíra hodnotíme ako neoveriteľný.

augusta

prognózu


Rekreačné poukazy zaviedli takmer 13 000 pracovných miest.

V porovnaní s 3. kvartálom 2018 stúpol medziročne počet zamestnancov v ubytovaní a reštauračných službách o 4500 ľudí. Celkový nárast súvisiaci s cestovným ruchom môže byť väčší. Napriek tomu: chýba akýkoľvek dôkaz, že tento nárast je zapríčinený zavedením rekreačných poukazov. Nemá ho Štatistický úrad ani Inštitút finančnej politiky. Tvrdenie Andreja Danka hodnotíme preto ako neoveriteľné. Tzv. rekreačné poukazy zaviedla novela zákona o Cestovnom ruchu v októbri 2018, platia od začiatku roku 2019. Podľa údajov Štatistického úradu stúpol od 3. kvartálu roku 2018 do 3. kvartálu roku 2019 počet zamestnancov v ubytovacích službách + reštauráciách a pohostinstvách o 4500 ľudí. Celkovo v týchto odvetviach pracuje 62-tisíc ľudí. Toto meranie je však do nejakej miery nepresné. Zahŕňa totiž všetky subjekty, ktoré poskytujú ubytovanie a stravovacie služby - teda aj školské internáty či donášku jedál, ktoré s turizmom nemusia mať nič spoločné. Štatistický úrad navyše uvádza, že ubytovanie a reštauračné služby tvoria len časť pracovných miest súvisiacich s cestovným ruchom. Podľa ŠÚ je v tzv. satelitnom účte cestovného ruchu zamestnaných vyše 152-tisíc ľudí. Tvrdenie Andreja Danka môže byť preto súčtom dát z ubytovania a reštauračných služieb a odhadom nárastu zamestnanosti v iných zamestnaniach súvisiacich s cestovným ruchom. Každopádne, pre formulovanú kauzálnu súvislosť a vplyv práve rekreačných poukazov na nové pracovné chýba akýkoľvek dôkaz. Miesta mohli vzniknúť aj vďaka hokejovému šampionátu, hospodárskemu rastu, väčšiemu dopytu zo zahraničia či iným faktorom. ŠÚ vzťahy a príčiny medzi svojimi údajmi nesleduje. Ministerstvo financií pre portál Demagóg.SK uviedlo, že zatiaľ žiadnu analýzu k dopadom rekreačných poukazov nepublikovalo. „Vyhodnocovanie kauzálneho vplyvu zavedenia rekreačných poukazov u nás ešte prebieha a zatiaľ nemáme žiadne konkrétne závery,” spresnilo MF. O dôkaz pre (kauzálny) vplyv rekreačných poukazov na vznik nových pracovných miest požiadal Demagóg.SK aj Andreja Danka - email však zostal bez odpovede.

novela stúpol


Vyrokovalo sa to isté pre Maďarsko a to isté pre Slovensko (výnimky na dovoz ruskej ropy, pozn.).

Európska únia schválila šiesty balík sankcií ako odpoveď na ruskú inváziu na Ukrajinu. Hlavným bodom sankcií je zákaz dovozu väčšiny ruskej ropy od budúceho roka. Z embarga dostali dočasné výnimky Česko, Slovensko a Maďarsko, ale aj Bulharsko či Chorvátsko. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Vyrokované výnimky sa vzťahujú najmä na štáty, ktoré dovážajú ropu cez ropovod Družba. Týmito štátmi sú Slovensko, Česko, Maďarsko ale aj Poľsko či Nemecko, ktoré sa však zaviazali do konca roka tento import ukončiť. Vyrokovaná výnimka je rovnaká pre všetky štáty napojené na tento ropovod, s výnimkou Česka , vzhľadom na jeho osobitnú závislosť od ropných výrobkov. Pre Slovensko a Maďarsko však platia tie isté podmienky.

schválila
zákaz dovozu
Bulharsko či Chorvátsko.
výnimky
Vyrokovaná výnimka
s výnimkou Česka


..pred letom ešte, keď tento zákon sme riešili, bola ponuka iba 10 miliónov a iba naše štátne nemocnice. Som veľmi rád a to som viackrát spomenul, že sa mi podarilo presadiť a vláda vyčlenila na to 55 miliónov eur a šetríme takýmto spôsobom všetky ústavné zdravotnícke zariadenia.

Podobný výrok sme overovali 29. novembra 2015 v O 5 minút 12 . Ešte počas leta 2015 sa navrhovaný zákon o minimálnom základe mzdy zdravotníckych pracovníkov týkal len zamestnancov nemocníc patriacich priamo pod Ministerstvo zdravotníctva SR a vyčlenených bolo 10 miliónov eur. Od septembra 2015 sa však rozšíril aj o zamestnancov nemocníc súkromných či patriacich pod VÚC, mestá a obce, pričom Čislák garantoval finančný objem vo výške 55 miliónov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ešte po rokovaniach koncom júla 2015 sa rátalo len s navyšovaním základu mzdy u zdravotníckych pracovníkov v nemocniciach patriacich pod ministerstvo. Pôvodne sa teda navrhovaný zákon nemal týkať zdravotníckych pracovníkov v nemocniciach patriacich pod VÚC, mestá, obce či pod súkromných vlastníkov. V tomto prípade by na zvyšovanie platov stačila suma 10 miliónov eur. V septembri 2015 už mal zákon zahrňovať zvýšenie miezd pre zdravotníckych pracovníkov ústavných zariadeniach patriacich nielen pod ministerstvo, ale aj pod VÚC, mestá, obce a aj v súkromných nemocniciach. Dnes ostáva suma 10 miliónov pre navýšenie základu mzdy v štátnych nemocniciach rovnaká, no pribudlo zvyšovanie miezd pre zdravotníckych pracovníkov aj v neštátnych zariadeniach za ďalších 45 miliónov eur. Novela sa netýka len sestier a pôrodných asistentiek, ale všetkých 25 kategórií zdravotníckych pracovníkov vo všetkých nemocniciach na Slovensku. Zákon vrátil na opätovné prerokovanie do Národnej rady SR prezident SR Andrej Kiska, v pondelok (14. december 2015) ho odporučil prijať so zmenami. Upozornil na to, že rozpočtové krytie zákona považuje za nedostatočné. Poslanci Národnej rady SR 15. decembra 2015 opätovne 78 hlasmi schválili zákon o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, ktorý upravuje platy zdravotníkov. Dátum zverejnenia analýzy: 18.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

O 5 minút 12
navrhovaný zákon
garantoval
júla 2015
navyšovaním
nemal
septembri
Dnes
len
vrátil


OĽaNO kontinuálne rozprávalo, že nepodporí novelu trestného, novelu ústavy. Potom bola jedna noc, ráno sa zobudili a poslanci OĽANO zrazu zahlasovali inak. Čo sa týka pána Matoviča. No tak keď kontinuálne niekoľko týždňov a mesiacov rozprával, že nezahlasuje za novelu ústavy

Hnutie Slovensko, až na Richarda Vašečku, dlhodobo deklarovalo odmietavý postoj k novele ústavy, presadzovanej Robertom Ficom. Napriek tomu okrem Vašečku za návrh zahlasovali aj Marek Krajčí a Rastislav Krátky. Na základe toho výrok hodnotíme ako pravdivý.

Igor Matovič, líder hnutia Slovensko (predtým OĽaNO), sa už v apríli 2025 vyjadril, že návrh zmeny ústavy podporí len v prípade, ak ho predloží KDH. Zároveň podotkol, že do volieb kandidovali ako koalícia troch strán - Slovensko, Za ľudí a Kresťanská únia – ktoré môžu mať v niektorých otázkach iné názory. Aj preto akceptoval rozhodnutie dnes už zosnulej Anny Záborskej a Richarda Vašečku podporiť ústavné zmeny v hodnotových témach, ktoré sú im blízke (v čase od 16:34). V júni znovu avizoval , že postoj hnutia Slovensko ostáva rovnaký a bude rešpektovať, ak sa poslanci Kresťanskej únie rozhodnú hlasovať inak. Tento postoj potvrdil aj 25. septembra na tlačovej konferencii, kde za hnutie Slovensko hovoril Rastislav Krátky.

Finálne ústavné zmeny boli schválené v piatok 26. septembra 2025, presným počtom hlasov ústavnej väčšiny - 90 poslancov z 99 prítomných. Podporili ich všetci koaliční poslanci s výnimkou Jána Ferenčáka (Hlas - SD), ktorý sa na hlasovaní nezúčastnil. Z opozičných radov sa za návrh vyslovili všetci poslanci KDH, s výnimkou Františka Majerského a Františka Mikloška. Svoj súhlas vyjadril aj Richard Vašečka (Kresťanská únia), ktorý podporu avizoval už od začiatku. Potrebný počet hlasov doplnili ešte dvaja poslanci Hnutia Slovensko – Marek Krajčí a Rastislav Krátky.

Hlasovanie Krajčího a Krátkeho bolo prekvapením aj pre Igora Matoviča. Ten sa o tom údajne dozvedel len 18 minút pred začiatkom hlasovania a do ich rozhodnutia nechcel zasahovať. Okomentoval to slovami: „Bohužiaľ, zľakli sa, že to bude posledná šanca (presadiť hodnotové zmeny, pozn.), a uprednostnili svedomie pred verejným sľubom voličom. Považujem to za zradu voči ostatným členom klubu, celému hnutiu a voličom.“

Zhruba dve hodiny po ukončení hlasovania oznámili Krajčí a Krátky dôvod svojho konania. Tvrdia, že ich rozhodnutie sa zmenilo po štvrtkovom vyhlásení Roberta Fica (Smer - SD) o tom, že ide o poslednú šancu na zmenu ústavy z hľadiska kultúrno-etických tém. Takisto tým chceli pomôcť KDH v ich politike. Ak by návrh neprešiel, ich voliči by podľa nich prešli k Smeru – SD.

Neskôr pre Denník Postoj Krajčí uviedol , že počas rozhovoru s Krátkym pred hlasovaním „pocítil momentum od svojho nebeského Otca,“ na základe ktorého vedel, že má hlasovať za.

Ešte 26. septembra Matovič oznámil, že ich z klubu vylúčiť nechce . Marekovi Krajčímu Hnutie podalo „ruku odpustenia a nového začiatku,“ no Rastislav Krátky bol 30. septembra vylúčený . V reakcii na to poslanecký klub Slovensko opustil aj Richard Vašečka.

podporí avizoval potvrdil schválené Okomentoval oznámili uviedol nechce podalo vylúčený opustil


Rakúsko zorganizovalo konferenciu krajín západného Balkánu.

Ako informuje TASR , 24. februára 2016 sa uskutočnila konferencia vo Viedni, kde sa stretli ministri vnútra a zahraničných vecí Rakúska a krajín západného Balkánu. Tento výrok hodnotíme ako pravdivý.

TASR


V januári 2013 do našej evidencie nezamestnanosti pribudlo 30 000 nezamestnaných, ale v januári 2012 35 000 nezamestnaných, takže za vlády Ivety Radičovej v januári do evidencie nezamestnaných išlo viac ľudí ako v januári 2013.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( Na telo , 10. februára 2013, O5M12 , 10. februára 2013).

Na telo

štatistika


My máme dnes najvyššiu minimálnu mzdu z krajín V4.

V roku 2017 dosahuje minimálna mzda na Slovensku hodnotu 435 eur, čo ale nie je najvyššia minimálna mzda z krajín V4 ako to tvrdí Robert Fico. Vyššia minimálna mzda je v Poľsku kde je to 454 eur. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa štatistík Eurostatu bola najvyššia minimálna v Európskej únii za minulý rok v Luxembursku na úrovni 1998 eur. Naopak najnižšia minimálna mzda bola v Bulharsku na úrovni 235 eur. Spomedzi spoločenstva krajín V4 patrí našej krajine druhá priečka, keď sa naša minimálna mzda pohybuje na úrovni 435 eur. Ďalej nasledujú Maďarsko (411 eur) a Česká republika (407eur). Spoločenstvo krajín V4 vzniklo na základe spolupráce medzi Slovenskom, Českom, Maďarskom a Poľskom. Tieto krajiny zdieľajú podobnú kultúru, históriu aj geografické znaky. Definícia podobnosti týchto krajín sa však odzrkadľuje aj v minimálnej hodinovej mzde a minimálnej mesačnej mzde. Najvyššia hodinová a minimálna mesačná mzda je u našich severných susedov v Poľsku, pracujúci človek tam za hodinu zarobí priemerne 2,65 EUR ( 454 EUR za mesiac). Na druhom mieste je Slovensko s 2,5 EUR ( 435 EUR). V minimálnej hodinovej mzde nasleduje Česká republika s 2,44 EUR a na poslednom mieste je spomedzi krajín Maďarsko s 2,35 EUR na hodinu. Naopak v minimálnej mesačnej mzde je na tretej priečke Maďarsko so 410 EUR a posledná je ČR so 408 EUR. V roku 2016 narástli minimálne platy v členských štátoch Únie nominálne (bez zarátania inflácie) v priemere o 5 %. Po prvý krát sa tak rast miezd vrátil k predkrízovým hodnotám. K nárastu prispelo niekoľko faktorov. Okrem nízkej inflácie WSI upozorňuje aj na rôzne iniciatívy v členských štátoch. Napríklad v Slovinsku vzrástla minimálna mzda vďaka kampani odborových zväzov od roku 2010 až o 23 %. Dátum zverejnenia analýzy: 01.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

dosahuje


Zvýšenie daní, odvodov, poplatkov sa dotýka všetkých ľudí, nielen najbohatších a podľa samotných vládnych materiálov ten dopad na ľudí bude vo výške 1,137 miliónov eur. Na každého občana, vrátane detí, je to 210 eur.

Výrok Ivana Štefanca hodnotíme ako nepravdivý, pretože čísla, ktoré uvádza, sa nezhodujú s číslami, ktoré sú uvedené vo vládnom materiáli (.pdf, s. 14,16), na ktorý sa odvoláva, a teda jeho výpočet je nepravdivý. Vyčíslenie opatrení vo vládnom dokumente sa môže v čase meniť, napr. počtom sporiteľov, ktorí vystúpia z 2. piliera. Štefancov prepočet ako aj hodnotenie výroku vychádza z dopadov prognózovaných vo vládnom dokumente. Vplyvom prijímanej legislatívy sa zaoberá vládny návrh rozpočtu na obdobie 2013 až 2015. Ivan Štefanec pritom čerpá z prezentácie, ktorú predstavil na tlačovej besede 10. januára 2013 a následne zverejnil na stránke (.ppt) SDKÚ-DS. Na tlačovej besede sa odvoláva práve na spomínaný vládny materiál (.pdf,s.14,16), no čísla, ktoré uvádza, sú skreslené a nepresné. Predovšetkým v kapitole koncesionárske poplatky a registrovanie nových automobilov, uvádzajú čísla nezhodujúce sa s vládnym materiálom. Spolu ide o nepresnosť vo výške 42 miliónov eur. Porovnanie údajov z vládneho materiálu a prezentácie Ivana Štefaneca (v mil. EUR): Prezentácia Vládny materiál Spotrebitelia 701 701,363 Dohodári 134 133,922 Zamestnanci a živnostníci 130 129,997 SZČO 52 51,517 Pracujúci s odpoč. položkou 6 5,670 Platitelia konces. poplatkov 84 73,881 Majitelia nových áut 30 -1,259 Spolu 1,137 1,095 Pokiaľ by sme vychádzali z čísiel, ktoré uvádza Ivan Štefanec pri výpočte na jedného občana vrátane detí (k 30. septembru 2012 mala Slovenská republika 5 408 148 obyvateľov ), dopad na jedného obyvateľa by bol približne 210 eur. Kedže však neuvádza presné údaje, dopad na jedného obyvateľa je cca 202,5 eur. Dátum zverejnenia analýzy: 28.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

materiáli besede stránke materiál obyvateľov


Máme jeden z najvyšších hospodárskych rastov v Európskej únii.

Podľa údajov Eurostat predstavoval hospodársky rast Slovenska v treťom kvartáli roka 2015 3,7 % HDP. Vyšší hospodársky rast v tomto kvartáli zo štátov Európskej únie malo už len Švédsko a Česká republika (obe 3,9 % HDP). Výrok hodnotíme ako pravdivý. V nasledujúcej tabuľke chýbajú údaje pre viaceré krajiny (kvôli nedostupnosti údajov), z nich Malta a Írsko mali v predchádzajúcom kvartáli vyšší hospodársky rast ako Slovensko. Aj v prípade, že by ich hospodársky rast bol v treťom kvartáli vyšší ako rast Slovenska, bolo by Slovensko krajinou s piatym najvyšším hospodárskym rastom. Dátum zverejnenia analýzy: 07.12.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat


138 tisíc je cca zamestnancov na minimálnej mzde a z toho môže byť až do 50% vo verejnej službe...

V súvislosti s týmto výrokom sme si vyžiadali vyjadrenie priamo od Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny a taktiež aj od organizácie INESS . MPSVR SR odkazovalo na odhady spoločnosti Trexima, ktoré uvádzajú počet dotknutých zamestnancov spolu 139,1 tisíc. O tom, koľko percent z toho sú zamestnanci vo verejnej službe, nám ministerstvo informáciu neposkytlo. Podľa spolupracovníka organizácie INESS Roberta Chovanculiaka odhad uvedený ministrom Richterom neberie do úvahy, že v SR existuje 6 stupňov minimálnej mzdy a teda minimálnu mzdu poberá viac ľudí, ako minister uvádza. Nakoľko nie je dostupná štatistika o potrebných počtoch (problematické sú najmä štatistiky o počte ľudí vo verejnej službe) a odborné názory sa nezhodujú, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Ministerstvo práce vo svojom vyjadrení uviedlo následovné: "Podľa posledných údajov z Treximy sa zvýšenie sumy minimálnej mzdy na 480 dotkne cez 72 tis. zamestnancov. Približne 28-tisíc z nich ich pracuje v nepodnikateľskej sfére. V minulom roku, keď sa minimálna mzda zvyšovala o 30 eur mesačne, bolo dotknutých 63,0 tis. zamestnancov. K počtu 72 tis. osôb je potrebné doplniť zamestnancov u SZČO. Pre odhad pomáhajú údaje o vymeriavacích základoch zo Sociálnej poisťovne osobitne za týchto zamestnancov. V minulom roku bolo pod vtedy navrhovanou sumou 435 eur ďalších 58,7 tis. zamestnancov zamestnaných u SZČO. Ak by nárast počtu zamestnancov pod úrovňou sumy 480 eur u SZČO zodpovedal relatívnemu zvýšeniu počtu zamestnancov u právnických osôb zo 63 tis. na 72 tis. osôb, potom u SZČO možno predpokladať, že zvýšenie na 480 eur sa dotkne cca 67,1 tis. zamestnancov (58,7 tis x 72,0/63,0). Predbežne je teda možné kvalifikovane odhadnúť počet dotknutých zamestnancov spolu na 139,1 tisíc zamestnancov." Expert z organizácie INESS Chovanculiak uviedol, že minister Richter nebral do úvahy fakt, že na Slovensku existuje 6 stupňov minimálnej mzdy, teda nie je jednoznačne na ktoré presne myslel Richter. Ako dodáva Chovanculiak: " Presné číslo je však pomerne ťažké zistiť, kedže vychádzame len z pásiem vymeriavacého základu na sociálne odvody. Množstvo zamestnancov a dohodárov, ktorí majú mzdu pod minimálnou mzdou však neodpracovali celý mesiac a preto nie je ich možno automaticky zaradiť medzi poberateľov minimálnej mzdy." Dátum zverejnenia analýzy: 27.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

INESS existuje


Máme tu cesty, ktoré sú štyrikrát viac zaťažené napríklad v Pezinskom okrese ako najzaťaženejšia cesta v rámci Banskobystrického kraja.

Frešo reaguje na výrok Flašíkovej-Beňovej o nižšom výbere daní z motorových vozidiel v BBSK, napriek väčšej dĺžke ciest v BBSK. Demagog.SK nezistil štatistiku, ktorá by umožnila overenie výroku. Štatistiky o ceste II. triedy v Pezinskom okrese sú dostupné, no možno ich porovnať len s cestami I. triedy v BBSK. Tieto cesty však nie sú v správe BBSK preto ich nemožno v tomto kontexte porovnávať. Štatistiku vyťaženosti ciast II. triedy nemáme k dispozícii. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Slovenská správa ciest realizuje Pravidelné sčítanie intenzity dopravy na slovenských cestách každých 5 rokov. Naposledy sa sčítavalo v roku 2010. Výsledkom tohto spracovania sa venoval aj magazín Auto moto : Cestná komunikácia Osobné automobily Nákladné automobily Motocykle Spolu 2010 Spolu 2005 Rozdiel Nárast % Cesta č. 502 - Pezinok smer Bratislava 21829 2525 95 24449 23648 80 3,39 Cesta č. 66 - Banská Bystrica smer Brezno 38181 5225 62 43468 41453 2015 4,86 Keď teda porovnáme pezinskú cestu s najhustejšou premávkou, v smere na Bratislavu s najzaťaženejšou cestou v BB kraji, cesta č. 66 v smere na Brezno je viac zaťaženejšia takmer o polovicu. Avšak v tomto prípade ide o cestu prvej triedy I/66, ktorá nie je v pôsobnosti BBSK. Podľa hodnotenia Podnikateľskej Aliancie Slovenska je okres Pezinok čo sa týka cestnej vyťaženosti umiestňuje na 72. pozícií. Banská Bystrica sa je čo sa týka cestnej vyťaženosti na 58. pozícií. Toto hodnotenie zohľadňuje stav vyťaženosti ciest z roku 2010. Automatické sčítanie dopravy na cestách I. a II. triedy SR, naposledy prevedené v roku 2011. V tomto prípade cesta l/50 vo Zvolenskej Slatine vykazuje oveľa hustejšiu premávku, ako napríklad cesta ll/503 v Pezinku. Avšak cesta I. triedy vo Zvolenskej Slatine nepatrí do pôsobnosti BBSK. Podľa tejto štatistiky teda nemožno hodnotiť. Dátum zverejnenia analýzy: 19.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Slovenská správa ciest
Auto moto
hodnotenia
Pezinok
Banská Bystrica
Automatické sčítanie dopravy


Na operácie kĺbov sa čaká na Slovensku 3 až 4 roky a poistenci Všeobecnej zdravotnej čakajú o 4 až 5 mesiacov dlhšie.

V. Novotný značne hyperbolizuje čakacie lehoty na operáciu kĺbov na Slovensku. Čakacie lehoty uvádzané V. Novotným sú len v jednom zariadení v prípade bedrového kĺbu resp. v dvoch zariadeniach v prípade kolenného kĺbu. Podľa analýzy HPI, čakajú poistenci VšZP na operácie kĺbov v priemere o 4-5 mesiacov dlhšie ako poistenci Union (najkratšie lehoty). Výrok V. Novotného hodnotíme ako zavádzajúci. V. Novotný pravdepodobne vychádza z Analýzy čakacích dôb , ktorú vypracovala Health Policy Institute. Táto analýza uvádza: Na totálnu endoprotézu (TEP) bedrového alebo kolenného kĺbu sa u nás v priemere (bez ohľadu na zdravotnú poisťovňu a zariadenie) čaká približne 15 mesiacov a na operáciu katarakty približne 3 mesiace Na TEP kolenného kĺbu najdlhšie čakajú poistenci VšZP (548 dní) a najkratšie poistenci zdravotnej poisťovni Union (392 dní) Na TEP bedrového kĺbu najdlhšie čakajú poistenci VšZP (518 dní) a najkratšie poistenci zdravotnej poisťovni Union (407 dní) Čakacia doba na totálnu endoprotéza bedrového kĺbu je v priemere 14 a pol mesiaca (s. 15). Je však pravdou, že v niektorých zariadeniach sa čakacie lehoty na výmenu bedrového kĺbu sa v FN Trenčín čaká takmer 3 roky (35,9 mesiaca) v FNsP Prešov takmer 2 a pol roka (29,9 mesiaca). Čakacia doba na totálnu endoprotéza kolenného kĺbu je v priemere 15 mesiacov (s.14). V niektorých zariadeniach sú čakacie lehoty na výmenu kĺbu takmer tri roky. Ide napríklad o FN Trenčín a FN Prešov (35,9 mesiaca). V UN BA Ružinov sa na tento zákrok čaká takmer 2 a pol roka (29,9 mesiaca). V. Novotný značne hyperbolizuje čakacie lehoty na operáciu kĺbov na Slovensku. Tri roky sa na operáciu kĺbu čaká len v Trenčíne resp. pri kolennom kĺbe v Trenčíne a Prešove. V prípade operácie bedrového kĺbu poistenci VšZP čakajú v priemere oproti poistencom v súkromnej poisťovni Union (najkratšie lehoty) o 111 dní dlhšie, čo sú takmer 4 mesiace. V prípade operácie kolenného kĺbu poistenci VšZP čakajú v priemere oproti poistencom v súkromnej poisťovni Union o 156 dní dlhšie, čo je niečo viac ako 5 mesiacov. Analýzy čakacích dôb (s. 19): "Na totálnu endoprotézu kolenného kĺbu čakajú najdlhšie poistenci Všeobecnej zdravotnej poisťovne, približne 18 mesiacov, čo je v porovnaní s Dôverou a Unionom, kde sa čaká približne 13 mesiacov, o 5 mesiacov viac. Aj na totálnu endoprotézu bedrového kĺbu čakajú najdlhšie poistenci Všeobecnej zdravotnej poisťovne, necelých 17 mesiacov, čo je v porovnaní s Dôverou a Unionom, kde sa čaká približne 13 a pol mesiaca, o necelé 4 mesiace viac ." Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Analýzy čakacích dôb
Analýzy čakacích dôb