...ten spomínaný katalóg výkonov, ktorý definuje cenu bodov za jednotlivé výkony, je extrémne starý, z roku 1995. Dodnes ho nikto nezmenil a tým pádom majú poisťovne aj obrovský by som povedal priestor rozhodovať sa sami, čo za čo nakúpia a čo z tých nových diagnostických terapeutických postupov budú preplácať a akým spôsobom...

Koncepcia tzv. bodovníka zdravotných výkonov bola urobená podľa nemeckého vzoru už v roku 1993. Nie je však pravda, že by bol nebol od roku 1995 zmenený, stalo sa tak niekoľkokrát, no údajne nikdy nie dostatočne efektívne. Aktuálne je však bodový systém nezmenený od roku 2005 a v praxi závisí výška platieb na dohode poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a poisťovní. Je pravda, že kvôli neaktuálnosti a deregulácii majú poisťovne rozhodovací priestor pri výške a spôsobe platieb. Výrok Mareka Krajčího hodnotíme ako nepravdivý. Podľa textu autora MUDr. Tomáša Szalaya, PhD., výkonného riaditeľa neziskovej organizácie Health Policy Institute (HPI) je situácia okolo zoznamu zdravotných výkonov zmätočná. Stále sa, údajne zo zotrvačnosti, používa tzv. „nemecký“ zoznam výkonov s bodovým ohodnotením z 90-tych rokov, napriek tomu, že neexistuje právny predpis, ktorý by ho aktuálne upravoval. Tento tzv. bodovník vznikol adaptáciou nemeckého katalógu zdravotných výkonov 1. apríla 1993, pričom podľa Prof. MUDr. Gustáva Kováča, Csc., MBA zostali ponechané i pôvodné nemecké bodové sadzby bez stanovenia slovenskej hodnoty bodu. V dokumente ( .pdf , s. 2) „Monitoring médii 11. júl 2017“ Slovenského odborového zväzu zdravotníctva a sociálnych služieb sa ďalej uvádza, že po štúdiách bol v septembri 1997 katalóg zdravotných výkonov adaptovaný na slovenské pomery, pričom ale nemecké definície výkonov i bodové sadzby (v rámci proporcií) zostali zachované, hodnota bodu však bola pozmenená na 27 halierov. Profesor Kováč ďalej v texte spomína, že odvtedy žiadna rozsiahla štúdia nebola publikovaná a uskutočnené zásahy do zoznamu neboli dostatočne odborné. Ako dôsledok toho uvádza i deformáciu cien a dvojnásobná cena CT vyšetrení na Slovensku v porovnaní s Nemeckom. Podľa už spomínaného Tomáša Szalaya zaviedlo Ministerstvo zdravotníctva v roku 2004 dva pojmy, a to Katalóg zdravotných výkonov (skrátene Katalóg) a Zoznam zdravotných výkonov (skrátene Zoznam). Prvý menovaný bol prehľadom všetkých zdravotných výkonov, Zoznam bol výberom výkonov z Katalógu, ktorý sa držal diagnostických a terapeutických štandardov, vrátane indikačných a frekvenčných obmedzení pre dané ochorenia. V roku 2008 bol však Zoznam zrušený a Katalóg premenovaný na Zoznam zdravotných výkonov. O týchto legislatívnych procesoch informoval v článku aj profesor Kováč, ktorý uvádza, že tvorba nového zoznamu zdravotných výkonov podľa § 3 zákona č. 576/2004 Z. z. začala až po schválení koncepcie tvorby zdravotných výkonov v apríli 2008. Na zozname zdravotných výkonov pracovala katalogizačná komisia, avšak po parlamentných voľbách v roku 2010 začala vláda presadzovať DRG systém, ktorý začal tvoriť Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou podľa nemeckého vzoru. DRG (Diagnosis Related Groups) je "...klasifikačný systém, ktorý umožňuje zatriediť prípady hospitalizácii podľa diagnóz a diagnostických a liečebných výkonov do skupín s podobným klinickým priebehom a ekonomickými nákladmi" . Je však potrebné podotknúť, že Zoznam zdravotných výkonov (alebo i Katalóg zdravotných výkonov) nie je synonymum pre tzv. bodovník. Zoznam totiž nemusí obsahovať i bodové ohodnotenia. Ako už bolo povedané, "nemecký bodovník" z 90-tych rokov bol od tej doby aspoň čiastkovo upravovaný, preto nie je pravdou, že by nebol dodnes pozmenený. Napríklad Zoznam zdravotných výkonov a ich bodové hodnoty sú prílohou k nariadeniu vlády č. 226/2005 Z. z. Tento zákon v § 1 (odstavec 2) definuje i bodový systém. Zdravotné výkony sa „...ohodnocujú počtom bodov uvedených v zozname zdravotných výkonov...“ . Podľa odstavca č. 3 sa minimálna výška úhrady za jeden bod zdravotného výkonu poskytovaného v rámci všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti ustanovuje na 0.019916 eura a maximálna výška úhrady za jeden bod zdravotného výkonu poskytovaného v rámci špecializovanej zubno-lekárskej ambulantnej zdravotnej starostlivosti na 0.029875 eura. Nariadenie vlády ďalej upravuje i minimálne výšky úhrady pre ambulancie lekárskej služby prvej pomoci. Zákon teda stanovuje minimálnu výšku úhrady za jeden bod. Podľa zdrojov sú však platobné mechanizmy a ceny v zdravotníctve významne deregulované a výška platieb je postavená na dohode medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti a poisťovňami. Túto prax potvrdil napríklad aj prezident Asociácie nemocníc Slovenska Marian Petko v článku na portáli vzdravotníctve.sk v súvislosti s aktuálnym zavádzaním DRG systému. "Cena (pri DRG) nebude stanovená dohodou ako dnes, ale kalkuláciou s presnými pravidlami.“ Podľa názoru na blogu Doc. MUDr. Mgr. Tibora Hlavatého PhD. je "ďalším problémom je určovanie cien za výkony. Tie sa na Slovensku vyjednávajú medzi poisťovňami a poskytovateľmi doslova ako na blšom trhu, čisto iba podľa vyjednávacej sily." Časť výroku Mareka Krajčího o veľkom rozhodovacom priestore pre poisťovne je pravdivá. Ako ďalej naznačuje, pri "nových diagnostických terapeutických postupoch" taktiež môže vznikať nejednoznačnosť, keďže zoznam výkonov nie je dostatočne aktualizovaný. Rezort zdravotníctva totiž v správe pre SITA uvádza: "Aktuálne platný Katalóg zdravotných výkonov už nespĺňa potreby poskytovateľov pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti vo všetkých špecializačných odboroch. Spektrum vykonávaných zdravotných výkonov pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti sa od roku 2004 a 2005 výrazne rozšírilo". Dátum zverejnenia analýzy: 18.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

textu
.pdf
článku
č. 576/2004
koncepcie tvorby zdravotných výkonov
DRG
č. 226/2005
zdrojov
článku
blogu
správe


(...) riaditeľ podbrezovej železiarne pán Soták, ktorý povedal, no tak boli časy, keď na jedného učiteľa bolo 18 žiakov, dnes je to 12 žiakov.

Vladimír Soták je generálnym riaditeľom železiarní Podbrezová a predseda Klubu 500 . Soták sa k téme štrajku učiteľov vyjadroval napríklad v Téme dňa na TA3 alebo na stretnutí strany Smer. Aj keď opakovane tvrdil, že klesá počet detí a počet učiteľov sa naopak zvyšuje, výrok o konkrétnych počtoch žiakov na učiteľa sme v dostupných zdrojoch nenašli. Vzhľadom na to, že Fico neuvádza, kde mal Soták vysloviť tento údaj, a nedá sa vylúčiť, že tak urobil, hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

Soták
Klubu 500
Téme dňa
stretnutí
vyvrátila
OECD
Pomer


Národný bezpečnostný úrad je inštitúcia, je orgán štátnej správy, ktorý zodpovedá za vlastne šifrovaciu službu a za kybernetickú bezpečnosť.

Národný bezpečnostný úrad ako: " ústredný orgán štátnej správy pre oblasť ochrany utajovaných skutočností vykonáva bezpečnostné previerky fyzických a právnických osôb, zabezpečuje ochranu zahraničných informácií a slúži ako ústredný bod ich prijímania a distribúcie, zabezpečuje certifikačnú a autorizačnú činnosť, vlastnou kontrolnou činnosťou overuje podmienky zabezpečenia ochrany utajovaných skutočností v iných právnických osobách a vykonáva skúšku bezpečnostného zamestnanca. " Podľa zákona číslo 69/2018 Z.z. o kybernetickej bezpečnosti je v pôsobnosti Národného bezpečnostného úradu vykonávanie kybernetickej bezpečnosti. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 07.05.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

úrad zákona


My sme vám odovzdali vládu (v roku 2010 pozn.) s najvyšším hospodárskym rastom európskej únii , a deficit a dlh boli na priemernej úrovni Európskej únie.

Prvú časť výroku: " My sme vám odovzdali vládu (v roku 2010 pozn.) s najvyšším hospodárskym rastom európskej únii, " sme v minulosti už niekoľkokrát overovali ( Na Telo , 26. októbra 2011). R. Fico sa nepoučil a opäť v prípade hospodárskeho rastu nehovorí pravdu. V druhom kvartáli 2010, v čase keď vláda R. Fica odovzdávala krajinu, malo Slovensko hospodársky rast na úrovni 4,4 %. V tom čase mali vyšší hospodársky rast Švédsko 4,5 % a Luxembursko 5,5 % , (Fínsko malo rovnaký hosp. rast ako Slovensko). Eurostat neposkytuje mesačné porovnania vývoja deficitov verejných rozpočtov jednotlivých krajín. Druhú časť výroku: " deficit a dlh boli na priemernej úrovni Európskej únie, " sme taktiež overovali už v minulosti. Výrok o priemernom deficite sme overovali v Na Telo , 26. októbra 2011. Deficit SR bol za rok 2009 8% HDP. V roku 2010 bol tento deficit na úrovni 7,7%. V oboch rokoch bol však priemerný deficit EÚ nižší . V roku 2009 bol priemerný deficit krajín EÚ (27 krajín) na úrovni 6,9 % HDP. To znamená, že R. Fico si prispôsobil deficit o 1,1%. Eurozóna mala deficit dokonca ešte nižší a to na úrovni 6,4%. V roku 2010 bol priemerný deficit krajín EÚ 6,6%. To je opäť nižší deficit ako náš o 1,1%. Deficit krajín eurozóny dosiahol v roku 2010 úroveň 6,3%. Z daných údajov vyplýva, že výrok R. Fica je nepravdivý, pretože či už v roku 2009 alebo 2010 bol deficit SR vyšší o 1,1% ako bol deficit krajín EÚ. Dlh SR bol za rok 2009 35,5 % HDP. V roku 2010 bol dlh SR na úrovni 41% HDP. V oboch prípadoch bol priemerný dlh krajín Európskej únie podstatne vyšší ako dlh SR. V roku 2009 bol priemerný dlh krajín EÚ (27 krajín) na úrovni 74,8 % HDP. Dlh SR bol za rok 2009 35,5 % HDP. To znamená, že priemerný dlh krajín Európskej únie bol o 39,3 % HDP vyšší ako dlh SR. V roku 2010 bol priemerný dlh krajín EÚ (27 krajín) na úrovni 80 % HDP. V roku 2010 bol dlh SR na úrovni 41% HDP. To znamená, že priemerný dlh krajín Európskej únie bol o 39 % HDP vyšší ako dlh SR. Z oficiálnych údajov je zrejmé, že tak v roku 2009 ako aj v roku 2010, bol dlh SR v priemere o 39 % nižší ako bol priemer Európskej únie. Dátum zverejnenia analýzy: 06.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Na Telo
hospodársky rast
Na Telo
Deficit
Dlh


Zareagujem citátom expremiéra, neposudzujte, prosím, vládu takto jednoznačne po jednej šesťnástine jej vládnutia.

Robert Fico r. 2007 povedal : „Hodnotím túto vládu len z pohľadu programového vyhlásenia vlády, tvrdím, že sme sa rozbehli dobre. Ale to je iba, ak si zoberiem, že tri mesiace je jedna štvrtina z roka, za štyri roky - tak to je jedna šestnástina času, ktorý máme za sebou. Asi nie je korektné robiť všeobecné hodnotenie vlády po jednej šestnástine. My hodnotíme, že aj tá jedna šestnástina bola vo vzťahu k verejnosti veľmi dobrá, veď verejnosť to nakoniec aj víta, tie rozhodnutia, ktoré sme urobili – sú predovšetkým rozhodnutia orientované na ľudí.“ Teda, nie je to presný citát, iba parafráza. A otázne je, čo je jednoznačné posúdenie a všeobecné hodnotenie. Na slová chvály a pozitívne výroky politici nereagujú podobne odmietavo, akokoľvek by boli predčasné.

povedal


Vy ste rozbehli projekt Filiálka a zabudol na to, že nikdy tento projekt EÚ neschválila ako taký, čiže nebolo jasné, že ho vôbec bude schopná preplatiť a štúdia uskutočniteľnosti, ktorá sa nakoniec vyhodnotila za vás ukázala, že neufinancovateľný a že to Únia nikdy nepreplatí.

Je pravdou, že boli identifikované viaceré riziká, ktoré ohrozovali schválenie projektu zo strany EK. Išlo predovšetkým o otáznu vhodnosť, účelnosť a udržateľnosť projektu, predlžovanie procesu, ako aj chýbajúce stavebné povolenia. Železnice SR vyhlásili tender na ministrovania J. Figeľa, ešte pred výsledkom štúdie o uskutočniteľnosti. SITA , 20. novembra 2012: " Železnice vyhlásili verejnú súťaž na prvú časť projektu Filiálka vo februári tohto roka (roka 2012, pozn.) . Ministrom dopravy bol vtedy ešte Ján Figeľ (KDH). Ponuky siedmich uchádzačov sa otvárali 23. júla, pričom predpokladaná cena prác plánovaných na tri roky bola 424 mil. eur bez dane z pridanej hodnoty." Ján Figeľ, ešte ako minister dopravy vyhlásil tender na prvú časť projektu Filiálka vo februári 2012. V auguste 2012 hovorca Ministerstva dopravy vyhlásil , že štúdia o uskutočniteľnosti je stále v procese spracovávania. Inými slovami, ŽSR vyhlásili tender skôr ako bol známy výsledok štúdie o uskutočniteľnosti, o ktorej Ján Počiatek informoval v októbri 2012. Aktualizácia z 31. decembra 2012 projektu prepojenia železničného koridoru TEN-T s letiskom a železničnou sieťou v Bratislave hovorí o zastavení časti A - Bratislava predmestie-Bratislava filiálka-Bratislava Petržalka. "Na základe výsledkov štúdie realizovateľnosti IDS Bratislava, ktorá bola vypracovaná v zmysle požiadaviek Európskej komisie a technických expertov EÚ (JASPERS) bol projekt vyradený z OPD na roky 2007-2013. Všetky práce sú zastavené." Návrh revízie Operačného programu Doprava 2007 - 2013: "Úspešná implementácia projektu Bratislava Predmestie – Bratislava Filiálka bola vzhľadom na predpokladaný objem finančných prostriedkov potrebných na jeho realizáciu (424 mil. Eur, 76 % alokácie PO 4) rozhodujúca pre vyčerpanie prostriedkov alokovaných v prioritnej osi.2. V súvislosti s prípravou implementácie tohto projektu boli identifikované viaceré riziká, ktoré ohrozovali schválenie projektu zo strany Európskej komisie (EK) a ukončenie realizácie stavebných prác do konca programového obdobia . - Vzhľadom k neexistencii aktualizácie štúdie realizovateľnosti, ktorá by potvrdzovala vhodnosť, účelnosť a udržateľnosť zvoleného variantu projektu ... - Možné predlžovanie procesu verejného obstarávania uplatňovaním námietok zo strany jednotlivých uchádzačov/záujemcov zapojených do verejnej súťaže a tým ohrozenie ukončenia výstavby projektu do konca obdobia oprávnenosti výdavkov... - Absencia stavebných povolení potrebných na začatie výstavby." Ministerstvo dopravy v októbri 2012 informovalo o negatívnych záveroch štúdie Filiálka s novou železničnou stanicou, na základe ktorých sa Filiálka sa v aktuálnom programovom období nezrealizuje. SITA , 20. novembra 2012: "Projekt Filiálka má podľa štúdie síce určitú perspektívu, ale nie s takými technickými parametrami, s akými bol navrhnutý." Dátum zverejnenia analýzy: 25.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA vyhlásil Aktualizácia Návrh informovalo SITA


Už o kompetenciách sa nemusíme teraz baviť, ale pre nás je príkladom štát, kde to funguje Švajčiarsko. Obrovsky väčšie percento ľudí má legálne držanú zbraň a nedá sa povedať, že by Švajčiari boli nejakí, že by po sebe strieľali alebo že by tam boli nejaké vyššie tie percentá tých napadnutí so zbraňou.

Švajčiarsko má vysokú úroveň počtu držaných zbraní v pomere k počtu obyvateľstva z dôvodu, že muži vo veku od 18 do 34 rokov, ktorí absolvovali vojenskú službu (vo Švajčiarsku je povinná) sú podľa zákona oprávnení ponechať si strelnú zbraň, ktorú používali vo vojenskom zbore. No napriek tomu nie je úroveň vrážd spôsobených strelnou zbraňou v tejto krajine vysoká. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podľa Small Arms Survey ( .pdf , 2007) je Švajčiarsko z hodnotených krajín v počte držaných zbraní na treťom mieste s 45,7 zbraňami na 100 obyvateľov. Odchýlka je od minimálnej úrovne 30,9 zbrane do maximálnej úrovne 60,5 zbrane na 100 obyvateľov. Slovensko je v tom istom rebríčku na 73. mieste s 8,3 zbraňami na 100 obyvateľov. V 2011 roku bola vo Švajčiarsku úroveň úmrtí v dôsledku strelných zbraní celkom 239, čo predstavuje 3,04 vraždy na 100 tisíc obyveteľov. V roku 2014 bolo vo Švajčiarsku zaznamenaných celkovo 41 vrážd, teda miera vrážd na 100.000 obyvateľov bola na úrovni 0,49, čo predstavuje najnižšiu úroveň za 33 rokov, od začiatku celoštátneho koordinovaného zberu štatistických údajov. Na Slovensku bol pomer počtu vrážd spôsobených strelnou zbraňou na 100 tisíc obyvateľov 1,75. Na portáli Humanosphere je vytvorená štatistika vrážd spôsobených strelnou zbraňou z roku 2013.

oprávnení .pdf úroveň úmrtí bolo pomer štatistika štatistiku


Som kandidátom približne 40-tisíc občanov SR, čo znamená, že nie som a nemusím byť zaviazaný žiadnej politickej strane.

TASR a SITA 9. januára 2014 uviedli, že Radoslav Procházka vyzbieral pre svoju kandidatúru vyše 40 000 podpisov. 15. januára bola jeho kandidatúra po skontrolovaní podpisov potvrdená .

TASR SITA potvrdená


Toto sme dostali od Transparency International (Maňka ukázal na kameru spomínané ocenenie, pozn.), lebo sme najtransparentnejší kraj v roku 2013 zo všetkých samosprávnych krajov a toto isté sme dostali aj pred dvoma rokmi.

Podobný výrok sme už overovali v relácii Téma dňa z 29. októbra. Transparency International Slovensko zverejnil rebríček Otvorená samospráva 2013. Najtransparentnejším krajom sa stal Banskobystrický kraj, čím obhájil prvenstvo v rebríčku z roku 2011. Samosprávny kraj Získané % Banskobystrický kraj 65% Bratislavský kraj 52% Trnavský kraj 48% Košický kraj 48% Prešovský kraj 47% Nitriansky kraj 46% Žilinský kraj 42% Trenčiansky kraj 28% Dátum zverejnenia analýzy: 18.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Téma dňa
zverejnil


...tak ako ste Bašternákovi vyplatili 3,4 milióna, keď ste boli vo vláde (...).

Finančná správa doposiaľ prekontrolovala len niektoré vratky DPH vyplatené firmám Ladislava Bašternáka, podrobnejšie rozhodnutie z týchto kontrol však nezverejnila, keďže je predmetom daňového tajomstva. V predmetných rokoch 2010-2012 nebol zverejňovaný zoznam subjektov uplatňujúci si nadmerné odpočty DPH. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. O vratkách vyplatených Bašternákovi počas vlády Ivety Radičovej informoval len samotný Kaliňák. Denník SME o tom píše nasledovne:

prekontrolovala
nebol zverejňovaný
SME
Aktuality.sk


Veľmi krátky príklad. Ten nový spôsob valorizácie napríklad spôsobí, že ak dôchodca má 160 eur, tak získa iba 24 centov ročne na tom novom spôsobe, ale ak má 250 eur, čo je stále pod priemerným dôchodkom, tak stratí vyše 19 eur a ten priemerný dôchodca stratí ročne takmer 42 eur na tom novom spôsobe valorizácie.

Ondrušov príklad o priemernom dôchodcovi strácajúcom 42 eur je zavádzajúci. Síce správne vystihuje princíp systému, že dôchodcovia s vyššími príjmami získajú pri valorizácii menej ako v starom systéme, čísla ktoré uvádza sú ale nereálne. Ondrušove výpočty predpokladajú valorizáciu 21% (!), pritom miera valorizácie dôchodkov bola napr.za minulý rok len 3,05% a teda nominálny rozdiel nie je tak značný.


Mimochodom, slovenské zásahové jednotky policajné sú považované za jedni z najlepších v Európe, mimochodom, aby ste teda vedeli.

Po najrozsiahlejšom cvičení protiteroristických policajných zásahových jednotiek všetkých členských štátov EÚ, Švajčiarska a Nórska, ATLAS Common Challenge 2013, boli naše špeciálne jednotky pochválené za profesionalitu a dané za príklad ostatným členom zoskupenia ATLAS. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

konalo

cvičenie

Medzinárodné majstrovstvá špeciálnych policajných jednotiek

výcvikové stredisko v Lešti

Centrum výcviku Lešť


Tak ja chcem povedať, že práve v piatok, to je pred dvoma dňami, v parlamente práve sme priniesli jednu úplne konkrétnu alternatívu, ako by malo vyzerať financovanie novej univerzitnej nemocnice v Bratislave.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže nezaradený poslanec Jozef Kollár naozaj v piatok 13 .februára počas rozpravy predstavil alternatívu financovania novej univerzitnej nemocnice v Bratislave. Rozprával o tom, že nie súkromníci, ale práve občania SR by si mohli od štátu kupovať dlhopisy v hodnote 1000 eur do 15, 6 % úrokom. Takto by dal zarobiť bežným občanom SR, ktorí by si taký dlhopis kúpili, 20 rokov by ako povedal Kollár dostávali 156 eur a v 20.roku by dostali naspäť aj tých 1000 eur, ktoré investovali do tohto dlhopisu.

piatok 13


Faktom zostáva, že bolo niekoľko káuz, ktoré sme rozpracovali my ešte ako protikorupčné, ako ministerstvo vnútra pod mojim vedením, to bola otázka práve niektorých vojenských obstarávateľov, v Trenčíne, minister Lipšic v tom pokračoval a dokončil to, jediný, kto to prezentoval ako svoju prácu bol práve už spomínaný pán Galko.

Nepodarilo sa nám nájsť konkrétny prípad, o ktorom hovorí Robert Kaliňák.


Necelých 5 000 vstúpilo... (do druhého piliera dôchodkového sporenia, pozn.)

Druhý pilier tvorí spolu s prvým pilierom základný systém dôchodkového zabezpečenia. V súčasnosti zahŕňa približne 1,5 milióna sporiteľov . Majetok sporiteľov v druhom dôchodkovom pilieri dosiahol k 19. aprílu tohto roka takmer 5,4 mld. eur. Z druhého dôchodkového piliera podľa vyjadrení Jána Richtera pre TASR (stav: apríl 2015) vystúpilo od polovice marca tohto roka zatiaľ približne 5700 sporiteľov a vstúpilo doň asi 1600 ľudí. Aktuálnejšie informácie, ktoré by hovorili o vstupe už takmer 5000 sporiteľov sa nám zatiaľ nepodarilo získať. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

1,5 milióna sporiteľov
TASR
Sociálnej poisťovne


8 krajských rád zasadlo, Robert Fico sa na všetkých zúčastnil, 8 krajských rád vyjadrilo podporu Robertovi Ficovi.

Predseda strany Smer-SD Robert Fico počas druhého júnového týždňa absolvoval sériu stretnutí krajských rád, na ktorých sa zúčastnili členovia strany zo všetkých ôsmich krajských miest. Po debatách krajské rady Fica podporili a ten by tak mal ostať predsedom strany minimálne do konania parlamentných volieb v roku 2020. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Krajské rady Fico odštartoval v pondelok 10. júna 2019. Prvé zasadnutia sa konali v Trnave a Nitre . V utorok 11. júna stretnutia pokračovali v Trenčíne a Žiline . Vo štvrtok 13. júna krajské rady rokovali v Bratislave , Banskej Bystrici, Prešove a napokon aj v Košiciach . Fico sa na všetkých osobne zúčastnil. Rokovanie v Smere vyvolal list okresnej predsedníčky Košice 3 a bývalej europoslankyne Moniky Smolkovej, ktorý podporili aj niektorí ďalší okresní funkcionári Smeru z Košického kraja. Žiadali, aby sa Robert Fico a Robert Kaliňák vzdali funkcií, a vyzvali Petra Pellegriniho na kandidatúru na predsedu strany. Požadovali tiež mimoriadny snem. Fico sa na margo zasadnutí vyjadril, že ich “hlavnou témou je, ako pretaviť vynikajúce výsledky krajiny do dobrého výsledku strany SMER - SD vo voľbách tak, aby sociálna demokracia na Slovensku nedopadla ako v Čechách.” Podľa vyjadrení členov strany Smer sa v dôsledku spoločných rokovaní situácia v krajoch stabilizovala. "Určite áno, pretože okrem dvoch (košických, pozn.) okresov ostatné okresy vyjadrili podporu, nechcú ani mimoriadny snem a chcú, aby sa to všetko vydiskutovalo vo vnútri a išlo sa v tandeme s predsedom strany a na čele vlády s Petrom Pellegrinim," informoval šéf košickej krajskej rady Richard Raši. Členovia strany médiám veľa informácií o priebehu interných rokovaní neposkytli. Záverom však bola všeobecná zhoda, že Robert Fico stranu povedie aj do parlamentných volieb v roku 2020. Mimoriadny snem sa konať nebude, predstavitelia Smeru preň nevideli dôvod. V rámci zmien v strane sa Fico vyslovil za potrebu zlepšenia komunikácie medzi ministrami, vedením a členskou základňou.

Trnave a Nitre
Trenčíne a Žiline
Bratislave
Košiciach
vyvolal
informoval
Záverom


My, ktorí sme kvôli vášmu Korčokovi prišli o vyslovene celú vojenskú techniku. (...) Nikto tak nepomohol Ukrajine, ako my. My sme rozdali aj stíhačky. To, že dnes Česká republika musí chrániť naše nebo je preto, lebo váš Korčok s Naďom rozdali naše stíhačky. Rozdali všetko. Dneska keby išla akékoľvek raketa alebo lietadlo na Jaslovské Bohunice, Mochovce, nemáme to s čím dať dole.

Vojenská pomoc Ukrajine Slovensko neznevýhodnila v národnej obranyschopnosti. Veľká časť poskytnutej pomoci Ukrajine bola Slovensku kompenzovaná prostredníctvom Európskeho mierového nástroja, bezodplatným poskytnutím vojenskej techniky či zvýhodnenej ponuky na nákup vojenskej techniky. Vojenská technika bola odoslaná kvôli poskytnutiu pomoci Ukrajine, ktorá sa musí brániť proti agresorovi z Ruska. Viac než Slovensko sa na pomoci Ukrajine podielom HDP podieľalo Estónsko, Dánsko, Litva, Nórsko, Lotyšsko a Holandsko. Na odosielaní pomoci sa podieľa vláda ako celok, nie len jej jednotliví ministri. Ivan Korčok už nebol súčasťou vlády pri odsúhlasení odoslania stíhačiek MiG-29, na poste ho nahradil Rastislav Káčer. Stíhačky MiG-29 boli uzemnené a pre Slovensko nepoužiteľné, dnes Slovensko očakáva objednané stíhačky F16, medzičasom slovenský vzdušný priestor chránia spojenci z Čiech, Poľska a Maďarska a systém Natinamds. Slovensko chránia tiež systémy Igla, Kub a Mantis, ktoré zabezpečujú ochranu strategických objektov pred raketami krátkeho a stredného doletu, kritická infraštruktúra je chránená systémom Mamba. Preto ak by „išla akékoľvek raketa alebo lietadlo na Jaslovské Bohunice, Mochovce“, máme techniku na ich zostrelenie a obranu. Výrok je preto nepravdivý.

Z dát Úradu vlády vyplýva, že od februára 2022 Slovensko poskytlo Ukrajine pomoc vo výške približne 671 miliónov eur, aby sa mohla brániť proti Ruskej vojenskej invázii. Najvýznamnejšiu časť tejto pomoci tvorili systém PVO S-300 a stíhačky MiG-29.

V januári 2023 Slovensko dostalo za dovtedajšiu pomoc Ukrajine refundácie z Európskeho mierového nástroja (EPF) vo výške 41,9 milióna eur, koncom roku 2022 to bolo ďalších 40,2 milióna eur. Keď o tejto kompenzácii informoval vtedajší minister obrany Naď, poskytlo Slovensko Ukrajine pomoc vo výške približne 167,8 milióna eur a vtedajšie refundácie tak tvorili približne polovicu nákladov. Postupne malo Slovensko za tzv. zimný balík pomoci Ukrajine dostať ďalšiu refundáciu z EPF vo výške 5,5 milióna eur.

Okrem finančnej refundácie zo zdrojov EPF malo Slovensko od Nemecka ako kompenzáciu za odoslanie tridsiatich vozidiel BVP-1 dostať pätnásť tankov Leopard 2 A4. Nemecko bezodplatne poskytlo Slovensku aj dva komplety protivzdušnej obrany Mantis v hodnote približne 225 miliónov eur. Ako kompenzáciu za odoslanie stíhačiek MiG-29 ponúkli Spojené štáty Slovensku výraznú zľavu na dvanásť vrtuľníkov Bell AH-1Z Viper s príslušenstvom a výcvikom a vyše 500 rakiet AGM-114 Hellfire II. Minister obrany úradníckej vlády Martin Sklenár konštatoval , že pôvodná hodnota techniky predstavuje približne miliardu dolárov, kým Slovensko ju môže odkúpiť za približne 340 miliónov dolárov. Súčasťou grantu USA majú byť aj protidronové systémy a približne päťtisíc pušiek M4.

V prípade dvoch najväčších položiek pomoci Ukrajine išlo navyše o techniku na konci životnosti a bez perspektívy do budúcnosti. Podľa Ozbrojených síl SR (OS SR) nemal systém S-300 od roku 1991 pravidelné opravy. Slovenskí technici nemali ani dostatok náhradných dielov, techniku preto opravovali „na kolene”. OS SR uviedli , že „v prípade dlhodobej potreby použitia systému na ochranu vzdušného priestoru SR by bol reálne prevádzkovaný len niekoľko mesiacov, ak nie týždňov.”

Z jedenástich dostupných stíhačiek typu MiG-29 v slovenskej armáde boli k decembru 2022 plne letu schopné iba štyri. Kvôli vojne na Ukrajine vznikol problém s dodávkami náhradných dielov, čím bola ich oprava znemožnená. Zároveň kvôli vojne odišli aj ruskí technici , ktorí sa starali o ich údržbu. V reakcii na to sa ministerstvo obrany rozhodlo stíhačky v auguste 2022 uzemniť .

Prevádzka ruských stíhačiek MiG-29 v slovenských ozbrojených silách bola už aj predchádzajúcimi vládami považovaná za neperspektívnu , a preto výcvik nových pilotov neprebiehal. Posledný pilot bol vycvičený v roku 2008. Práve kvôli úvahám o kúpe iných typov stíhačiek už počas druhej vlády Smeru-SD a neperspektívnosti MiGov-29 sa zastavil ich výcvik. Bývalý minister obrany Naď a bývalý premiér Heger, zhodnotili že pre Slovensko už boli nepoužiteľné a naopak Ukrajina tieto stíhačky využiť dokáže , pretože na svojom území disponuje leteckou fabrikou, ktorá vyrába náhradné diely.

Rozhodnutie o darovaní stíhačiek MiG-29 schválila vláda jednohlasne po mimoriadnom rokovaní 17. marca 2023, s rozhodnutím súhlasila aj prezidentka Zuzana Čaputová a vtedajší predseda parlamentu Boris Kollár. Ivan Korčok v tomto období nebol súčasťou vlády, jeho mandát skončil 13. septembra 2022 a vo funkcii ministra zahraničných vecí ho nahradil Rastislav Káčer.

Slovensko ako náhradu za darovaný S-300 chránili systémy Patriot od spojencov z NATO. Po odchode systémov Patriotov dostalo bezodplatne systémy protivzdušnej obrany Mantis. Ako náhradu za stíhačky MiG-29 malo Slovensko už pred vojnou na Ukrajine objednané stíhačky F-16.

Náčelník Generálneho štábu Ozbrojených síl Slovenskej republiky (OS SR) generál Daniel Zmeko na tlačovej besede ministerstva obrany SR v januári 2023 poznamenal , že prebieha modernizácia ozbrojených síl v podobe obnovy vojenskej techniky, kasární a výcvikových priestorov. Zmeko v rozhovore pre RTVS avizoval, že aj napriek rozsiahlej pomoci Slovenska Ukrajine, „armáda na tom nie je o nič horšie, ako bola pred 24. februárom 2022. Naopak je na tom lepšie.“ Vtedajší minister obrany Sklenár navyše konštatoval, že poskytnutá pomoc brániacim sa Ukrajincom nemala na obranyschopnosť Slovenska žiaden negatívny vplyv.

Kiel Institute analyzuje pomoc Ukrajine v podobe bilaterálnych záväzkov a tiež podielu pomoci prostredníctvom EÚ, v oboch prípadoch ako percento HDP darcovskej krajiny. Slovensko podľa tohto hodnotenia bilaterálne prispieva v hodnote 0,65 % HDP a prostredníctvom pomoci EÚ prispieva podielom 0,79 % slovenského HDP. Viac ako Slovensko pomohlo Ukrajine na bilaterálnej úrovni Estónsko, Dánsko, Nórsko, Litva, Lotyšsko, Holandsko, Poľsko a Fínsko. Väčším podielom pomoci prostredníctvom EÚ prispelo len Španielsko a to 0,83 % HDP. Po sčítaní oboch foriem pomoci – bilaterálnej a zdieľanej – to umiestňuje Slovensko na siedmu priečku spomedzi všetkých krajín. Nemôžeme povedať, že by „nikto tak nepomohol Ukrajine, ako my“, nakoľko Estónsko, Dánsko, Litva, Nórsko, Lotyšsko a Holandsko prispeli Ukrajine väčším podielom svojho HDP.

Najvyššiu vrstvu obrany do 10. apríla 2024 zabezpečoval systém SAMP/T, dočasne zapožičaný Slovensku talianskou vládou. V súčasnosti Slovensko chránia systémy Igla, Kub a Mantis, ktoré zabezpečujú ochranu strategických objektov pred raketami krátkeho a stredného doletu, kritická infraštruktúra je chránená systémom Mamba.

Slovensko v súčasnosti čaká na dodanie stíhačiek F-16 zo Spojených štátov, ktoré by rolu najvyššej ochrany vzdušného priestoru prevzali. Medzičasom ochranu zabezpečujú stíhačky našich susedov , konkrétne Česka, Poľska a Maďarska a integrovaný systém NATINAMDS členských krajín NATO. Oboje by mali zostať na Slovensku prítomné až do dodania stíhačiek F-16 a podľa Ministerstva obrany Slovenskej republiky je vzdušný priestor krajiny dostatočne chránený. Nie je preto pravda, že ak by „išla akékoľvek raketa alebo lietadlo na Jaslovské Bohunice, Mochovce, nemáme to s čím dať dole“.

dát Úradu vlády
januári
refundáciu
kompenzáciu
poskytlo
kompenzáciu
konštatoval
nemal
uviedli
MiG-29
problém
ruskí technici
uzemniť
neperspektívnu
zastavil
zhodnotili
dokáže
jednohlasne
súhlasila
skončil
nahradil
chránili
dostalo
objednané
poznamenal
rozhovore
Sklenár
analyzuje
systém
systémy
stíhačiek F-16
susedov
NATINAMDS
prítomné
dostatočne


Momentálne je kúpená kotolňa na Tatranskej ulici a Kalinčiakovej ulici v Radvani, (...).

Na základe odkúpenia kotolní na Tatranskej a Kalinčiakovej ulici, z dôvodu riešenia nedostatku parkovacích miest v oblasti hodnotíme výrok primátora Jána Noska ako pravdivý. V roku 2017 mesto odkúpilo kotolňu na Tatranskej ulici , kde plánuje vybudovať hromadnú garáž. Medzi ďalšie činnosti mesta patrilo aj odkúpenie kotolne na Kalinčiakovej ulici , kde je tiež plánované postavit parkovací dom s novými miestami pre vodičov. Mesto sa tak rozhodlo na základe kritickej situácie s nedostatkom parkovacích miest, ktoré rieši budovaním parkovísk ale aj ďalšími projektami, medzi ktoré patrí aj odkúpenie spomínaných dvoch kotoloní.

Tatranskej ulici
Kalinčiakovej ulici


Mnohé firmy dnes zápasia práve tým, že nemajú tržby, že museli zavrieť a pod. s dostatkom peňazí… sú tu rodičia, ktorí dnes ostali doma, pretože sú uzavreté školy.

Obmedzenia týkajúce sa koronavírusu sa dotkli tisícov firiem, ktorým vypadli tržby. Pre zatvorené školy museli s deťmi ostať doma mnohí rodičia. Tvrdenie Eduarda Hegera hodnotíme ako pravdivé. Už 12. marca 2020 Ústredný krízový štáb prijal a Úrad verejného zdravotníctva 12. marca 2020 zaviedol viacero opatrení, ktorými chcú zabrániť šíreniu ochorenia Covid-19. Zavrieť museli voľnočasové zariadenia ako bary, diskotéky, aquaparky, fitnesscentra, divadlá či kiná. Úrady obmedzili aj prevádzku obchodných centier cez víkend - otvorené mohli mať len potraviny, lekárne či drogéria. O tri dni neskôr vláda vyhlásila núdzový stav a nechala zatvoriť väčšinu prevádzok - ktorým teda vypadli tržby. Mnohé pritom musia platiť nájom, odvody či mzdy zamestnancom. Ešte-ministerka školstva Martina Lubyová nariadila zatvorenie slovenských škôl od 16. marca do 27. marca 2020. Jej nástupca Branislav Gröhling oznámil , že školy ostanú zatvorené do odvolania. Rodičia, ktorí ostali so školopovinnými deťmi doma majú nárok na čerpanie OČR. Ústredný krízový štáb odporučil , aby Sociálna poisťovňa priznala ošetrovné pri starostlivosti o dieťa vo veku do 10 rokov počas celého obdobia mimoriadnej situácie.

prijal museli obmedzili nechala musia nariadila oznámil odporučil


Odbory zastupujú na Slovensku 200-tisíc ľudí. Zamestnancov na Slovensku sú dva milióny.

Z verejne dostupných údajov nie je zrejmé, koľko členov je združených v Konfederácii odborových zväzov. Spoľahlivý údaj portálu Demagóg.SK neposkytlo ani KOZ. Tvrdenie Milana Krajniaka preto hodnotíme ako neoveriteľné. Milan Krajniak hovoril o počte ľudí, ktorých zastupujú odbory, v súvislosti s Konfederáciou odborových zväzov, ktorá je členom Hospodárskej a sociálnej rady. KOZ na svojom webe neuvádza počet členov „svojich” odborových združení. Pre portál Demagóg.SK uviedla, že „v zmysle Zákona o kolektívnom vyjednávaní odbory pri vyjednávaní zastupujú všetkých zamestnancov, nie len svojich členov. Vydávať len počet členov odborových zväzov združených v KOZ SR za tých, ktorých odbory zastupujú pri vyjednávaní, je vysoko zavádzajúce. V takom prípade by sa dohodnuté benefity mali vzťahovať len na členov odborov, nie na všetkých zamestnancov.” KOZ tvrdí, že „v pojmoch „zastupovať“ a „združovať“ je veľký rozdiel. Ak hovoríme o „zastupovaní“, tak KOZ SR zastupuje všetkých zamestnancov. Odborové zväzy v KOZ SR združujú niekoľko stotisíc členov, určite viac ako 200-tisíc. Toto číslo vnímame ako vymyslené a účelovo zavádzajúce.” Demagóg.SK sa na počet členov odborov združených v KOZ pýtal aj rezortu práce. Email zostal bez odpovede. Podľa údajov Sociálnej poisťovne pracovalo v roku 2019 na Slovensku vyše 2 milióny zamestnancov.

je pracovalo


ak my minieme 1,3 miliardy eur na informatizáciu spoločnosti a stále nie je funkčná a teraz sa zobudíme a zistíme, že niekde v Estónsku to urobili za podstatne menej peniazi a funguje im to výborne a teraz sa ideme radiť do Estónska

Slovensko zatiaľ na informatizáciu spoločnosti vynaložilo viac ako jednu miliardy eur, ale presné údaje známe nie sú. Na druhej strane, Estónsku funkčná informatizácia stála približne 16 miliónov eur, pritom stále chystajú nové a nové e-služby. V máji 2017 sa podpredseda vlády SR pre investície a informatizáciu Peter Pellegrini v Estónsku radil s odborníkmi na e-Governance ohľadne ďalšieho postupu. V auguste 2017 Slovensko navštívil Taavi Kotka, hlavný aktér úspešného estónskeho e-Governmentu. Nedá sa povedať, že je portál slovensko.sk nefunkčný, ale jeho nespoľahlivosť je stále kritizovaným bodom. Že na tom skutočne niečo bude, potvrdil aj incident s technickými problémami e-schránok v septembri 2017. Výrok kvôli nedostupnosti presných údajov o už vynaložených finančných prostriedkov považujeme za neoveriteľný. Eurofondy vo výške 11,36 miliardy na roky 2007-2013 vláda rozdelila v decembri 2006, už vtedy sa plánovalo na program informatizácie vynaložiť prostriedky vo výške 993 miliónov eur. Operačný program informatizácie spoločnosti ( OPIS ) bol reálne spustený v roku 2007. Je pomerne náročné zistiť presnú sumu vynaložených finančných prostriedkov, ktoré smerovali do informatizácie spoločnosti. Hovorí sa o miliarde na jedno programovacie obdobie (do 2013), ale aj o viac ako miliarde . Napriek veľkosti finančných prostriedkov sú vzniknuté produkty často kritizované , dôvodom nie sú len neefektivita ale aj neodborné vypracovanie. Neprehľadnosť a komplikovanosť portálu slovensko.sk kritizoval dokonca aj Peter Pellegrini , podpredseda vlády pre informatizáciu. S cieľom upozorniť na takto neefektívne využité peniaze vznikla iniciatíva IT osobností, Slovensko.digital . Podľa dokumentu od Európskej komisie "E-Government v Estónsku" stála implementácia všetkých aktivít vytýčených v stratégii estónskej informatizácie verejnej správy približne 16 mil. eur ( .pdf , s. 18). Jej funkčnosť a úspešnosť potvrdzujú napríklad umiestnenia Estónska v rozličných svetových rebríčkoch: 1. miesto OECD v daňovej konkurencieschopnosti, v Indexe digitálnej ekonomiky a spoločnosti Európskej komisie, v Digitálnom rozvojovom indexe, či 1. miesto FREEDOM HOUSE v slobode internetu ( .pdf , s. 3-4). Aj ďalšie čísla hovoria v prospech Estónska: 97,9 % občanov s eID, 1789 e-služieb k dispozícii, využitie voľby cez internet 30,5 % občanov, viac než 20 700 e-bydlísk a 3 070 e-rezidentmi vytvorených biznisov ( .pdf , s. 2). Peter Pellegrini v máji 2017 absolvoval pracovnú cestu v Estónsku a Fínsku, kde hlavnými témami rokovaní boli elektronizácia verejnej správy a kybernetická bezpečnosť. V auguste 2017 sa Pellegrini v Bratislave radil s Taavi Kotkom ohľadom ďalších vhodných krokov informatizácie na Slovensku. Stretnutia sa zúčastnil aj ďalší zahraničný expert, "e-guru" Liam Maxwell. Od tej doby Úrad podpredsedu vlády SR pre investície a informatizáciu pripravil novelu zákona o e-Governmente, ktorá bola schválená NRSR a 28. septembra 2017 podpísaná prezidentom Andrejom Kiskom. Novela zjednodušuje podpisovanie elektronických podaní a prináša online platby kartou alebo prevodným príkazom za elektronické služby štátu, povinné jednotné doručovanie úradných rozhodnutí občanom, či centrálny register týchto elektronických rozhodnutí. Odborníci zo slovensko.digital ocenili konštruktívny dialóg politikov s verejnosťou a zapracovanie pripomienok odbornej verejnosti do novely, a označili ju za dobrý kompromis prínosný pre občanov. Už v marci 2017 vyjadril na valnom zhromaždení IT Asociácie Slovenska (ITAS) jej prezident Mário Lelovský názor, že informatizácia býva prehnane kritizovaná. " Viaceré doteraz realizované úspešné projekty ukazujú, že digitalizácia zlepšuje služby občanom aj efektivitu verejnej správy, napríklad pri výbere daní" , dodal . Dátum zverejnenia analýzy: 09.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

rozdelila
OPIS
náročné
miliarde
programovacie obdobie
miliarde
kritizované
Peter Pellegrini
Slovensko.digital
.pdf
.pdf
.pdf
absolvoval
radil
podpísaná
ocenili
dodal


Ešte začiatkom roka ukazovali niektoré prieskumy cez 40% pre Smer, teraz je to už nad 30..

V januári 2016 nameral Polis Slovakia strane Smer-SD 41 % a podľa agentúry AKO by získal Smer-SD 40,7 %. V posledných prieskumoch dosiahol Smer-SD podľa Focusu 34,1% a 38,4 % podľa Polisu Slovakia. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa prieskumu Polis Slovakia, ktorý sa konal 8. až 14. januára 2016 na vzorke 1223 respondentov by získal Smer-SD 41 % hlasov. Prieskum agentúry AKO z 11. až 14. januára na vzorke 1000 respondentov nameral strane Smer-SD 40,7 %. Vo februárových prieskumoch získal Smer-SD podľa agentúry Focus 34,1 % hlasov a 38,4 % podľa agentúry Polis Slovakia. Podľa prieskumu Európskeho analytického centra z 4. až 8. februára by získal Smer-SD len 33,3% hlasov. V najaktuálnejšom prieskume agentúry Median SK pre RTVS uskutočnenom v dňoch 7.2. až 16.2. na vzorke 1001 respondentov dosiahla strana Smer-SD 32,1 %. Z tlačovej agentúry SITA : „V prípade, že by sa parlamentné voľby konali na začiatku februára, zvíťazil by Smer-SD so ziskom 33,3 % hlasov. Vyplýva to z prieskumu Európskeho analytického centra pre agentúru SITA. Prieskum centrum robilo v dňoch 4. až 8. februára na vzorke 1050 respondentov."

Polis AKO Focus Európskeho prieskume SITA


My sme naozaj mali aj za vlády s Mečiarom vyhlásenia, že z hľadiska morálky tie amnestie (Mečiarove amnestie pozn.) nepovažujeme za správne.

SMER bol už pri vytvorení vlády kritizovaný za koaličné partnerstvo so stranou V.Mečiara o.i. aj kvôli téme amnestií". R. Fico sa už ako premiér krátko po vzniku vlády vyjadril takto: "Bolo to zákonné rozhodnutie, ale nie správne politicky a morálne," zopakoval Fico, ktorý však na druhej strane zdôraznil, že každý, kto navrhne zrušenie Mečiarových amnestií, by mal vrátiť diplom právnika. Amnestie sú nezrušiteľné." Svoj názor na "mečiarove" amnestie prezentoval viackrát.

R. Fico


500 miliónov navýšených výdavkov ide na spolufinancovanie nevyčerpaných európskych zdrojov...

Pavol Paška síce uvádza pravdivé číslo spolufinancovania zo zdrojov štátneho rozpočtu, avšak použitie jeho argumentu je zavádzajúce. P. Paška tvrdí, že výdavky štátneho rozpočtu vzrástli pre dofinancovanie nevyčerpaných európskych zdrojov. Pravdou je, že v súčasnom roku je naplánované čerpanie z európskych zdrojov na nižšej úrovni ako v minulom roku. Súčasťou štátneho rozpočtu na rok 2013 je financovanie zo zdrojov EÚ vo výške 2 706 894 043 €. Spolufinancovanie tohto príspevku je v rozpočte naplánované na sumu 490 221 507 € . V roku 2012 však prostriedky z EÚ financovali až 3 082 986 240 € a ich spolufinancovanie rozpočtom SR bolo vo výške 636 839 129 €. K 30. novembra 2012 bolo čerpanie zdrojov na tento rok upravené na úroveň 3 011 048 007 € z európskych zdrojov a 636 090 571 € spolufinancovaných zo štátneho rozpočtu. V tejto oblasti teda nedošlo k nárastu použitých prostriedkov zo štátneho rozpočtu v roku 2013 oproti roku 2012, naopak, v roku 2013 bude dokonca štátny rozpočet prispievať na spolufinancovanie menšou sumou ako v roku 2012. Dátum zverejnenia analýzy: 10.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

štátneho rozpočtu na rok 2013
V roku 2012


Však v poslednej dobe vidíme, že čelní predstavitelia Maďarskej republiky si u nás podávajú kľučku a myslím si, že to nie je len symbolické gesto. Minulý mesiac tu bol premiér Maďarskej republiky. Tento týždeň nás navštívil pán prezident...

Premiér Maďarska V. Orbán prišiel na pracovnú návštevu Slovenska 14. decembra 2010. Maďarský prezident Pál Schmitt bol na oficiálnej návšteve Slovenska 20. januára 2011.

Premiér prezident


...politické strany, ktoré teraz sú vo vládnej koalícii mali vo svojich volebných programoch. (zrušenie alebo obmedzenie imunity, pozn.)

Minimálne vo volebnom programe Mostu-Híd sa návrh na obmedzenie poslaneckej imunity nenachádza.

vo volebnom programe


... hľadáme (EÚ, pozn.) takmer milión informatikov

Sefcovic správne uvádza, že v EÚ bude nedostatok odborníkov informacných a telekomunikacných technológii (ICT). Ide o štúdiu z minulého roku. EK hovorí, že pri nezmenenej strarégii bude do roku 2020 chýbat až 900-tisíc informatikov. Ek uvádza, že do roku 2015 ich bude chýbat 700-tisíc. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Správa Európskej komisie hovorí o potenciálne chýbajúcich až takmer milión odborníkov informacných a telekomunikacných technológii (ICT) do roku 2020. "At a time when Europe faces massive unemployment, technology companies face a critical shortfall of talented ICT experts. This contradictory picture reveals a mismatch between the skills on offer and those in demand in today's fast developing technology market. As a result Europe might face a shortage of up to 900,000 ICT professionals by 2020 , risking its potential for growth and digital competitiveness." Samotná záverecná správa (s. 15. 21) vypracovaná firmou Empirica pre EK uvádza rovnaké císla ako uvádza EK na svojej stránke. "In the ‘Main Forecast Scenario’, the ICT workforce in Europe will grow from 7.4 million in 2012 to 7.9 million in 2020, of which 5.9 million will be ICT practitioners and 2 million ICT management level employees. The excess demand or shortage (calculated as the number of open posts) amounts to 509,000 in 2015 and 913,000 in 2020. This figure can best be described as ‘demand potential’ or ‘job potential’ for ICT jobs . ...The 2012 Communication ‘Towards a job-rich recovery’ and the associated Staff Working Document on ‘Exploiting the employment potential of ICTs’ reported that, according to the most reliable estimates available, “ by 2015 Europe is expected to face a shortage of approximately 700,000 ICT practitioners . " Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Správa správa


Náš plynovod má kapacitu okolo 90 až 100 miliárd metrov kubických a ide cezeň možno 60 - 70 miliárd metrov kubických a 5,5 miliardy zostáva ako domáca spotreba na území, na území Slovenska.

Podobný výrok Roberta Fica sme overovali v relácii V politike z dňa 7. septembra 2014. Podľa posledných dostupných údajov sa ročne cez slovenský plynovod prepraví okolo 60 miliárd metrov kubických zemného plynu. Ročná spotreba Slovenska je podľa IEA 5,6 miliárd kubických metrov. Celková kapacita plynovodu je vyše 90 miliárd metrov kubických. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V politike
IEA
výročnej správy
správy
oficiálnej stránky SPP


My sme zo Slovenska technicky zabezpečili, že vieme dodávať, najprv to bolo 11,5 miliardy metrov kubických ročne, dnes je to 14,5 miliardy metrov kubických ročne, čo predstavuje 30 % vnútornej spotreby Ukrajiny.

Podobný výrok overoval Demagog.SK už v minulosti, napríklad 7. septembra v relácii V politike . Po spustení reverzného toku zo Slovenska do Ukrajiny sa objem vývozného plynu navýšil na 11,5 miliardy metrov kubických plynu, a v roku 2014 zo Slovenska do Ukrajinyprešlo 14,5 miliardy metrov kubických plynu. Bežná ročná spotreba Ukrajiny sa pohybuje okolo 50 miliárd metrov kubických plynu. 14,5 miliardy metrov kubických predstavuje 29 % tejto priemernej spotreby. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V politike
11,5 miliardy
14,5 miliardy
50 miliárd
50
55
20 %


Akože vy celý január ste mali kampaň proti trans ľuďom na základe toho, čo sa píše niekde v Amerike.

Igor Matovič napísal v januári 2023 niekoľko po sebe nasledujúcich statusov na tému transrodových osôb a LGBTI+ komunity, ktoré poväčšine vychádzali z prípadov zo zahraničia, prevažne z USA, ako aj Veľkej Británie.

Hoci Igor Matovič rozoberal tému transrodových osôb a LGBTI+ komunity aj skôr , to, čo aj niektoré média nazvali „ kampaňou ”, odštartoval status Matoviča z 2. januára 2023, v ktorom opisuje transrodovosť ako „chorú” a útočí na média, ktoré podľa neho „vymieľajú hlavy” propagandou.

Ešte v ten istý deň , rovnako ako aj na ďalší deň, 3. 1. 2023, zdieľal príbeh Chloe Coleovej z USA, ktorá ako 12-ročná prijímala látku Leuprorelin, fungujúca ako blokátor puberty, ako 15-ročná podstúpila chirurgické odstránenie pŕs a začala používať meno Leo, no v súčasnosti svoju tranzíciu ľutuje. Na tento prípad z USA, ktorý nemá obdobu v slovenskom prostredí, upozornili aj médiá, ktoré poukazujú na skutočnosť, že nízke percento „detranzícií” je často zneužívané na obmedzovanie možnosti tranzície, ktorá je pre mnohých bezpečná a život zachraňujúca.

4. 1. rozoberal štatistiky o tranzícii z Veľkej Británie.

Igor Matovič vo svojich statusov nenaráža na žiadne prípady zo Slovenska, mimo údajnej “LGBTIXYZ+ agresívnej propagandy” (5. 1.).

Rovnako zdieľal v priebehu januára niekoľko ďalších príspevkov o tématike rodiny a LGBTI+ osôb 9. a 13. januára, vrátane prípadu tehotného trans muža znova z USA 24. 1.

Pri tejto téme ostal, aj keď kritizoval Denník N za kritické komentáre na jeho statusy.

rozoberal
skôr
média
kampaňou
status
deň
ďalší
príbeh
štatistiky
údajnej
príspevkov
rodiny
prípadu
kritizoval
Denník N
komentáre


Preplatiť tým firmám, ktoré v podstate povinne sú zatvorené, kvôli tomu, že aby sme teda bránili šíreniu vírusu, tak tým preplácame 80 % hrubej mzdy s tým, že teda zamestnanec vzhľadom na to, že je doma predpokladáme, že zamestnávateľ sa s ním dohodne, že dvadsaťpercentné zníženie mzdy a odvody zaplatí zaňho zamestnávateľ. Potom živnostníkom a zamestnancom všetkých ostatných firiem, ktoré utrpeli vlastne pokles tržieb platíme od 180 alebo prispievame na plat od 180 do 540 EUR. ... prečo aj na nich sa to nevzťahuje, lebo vlastne toto opatrenie sme nastavili podľa toho, čo nám umožňovala Európska komisia, že maximálna pomoc môže byť 200.000 EUR mesačne pre jednu firmu a 800.000 EUR ročne pre jednu firmu,..  to je príspevok na to, aby tie firmy tých ľudí zo svojich firiem neprepustili, lebo pri všetkých týchto príspevkoch platí, že môže zamestnávateľ čerpať príspevky iba na toho zamestnanca, ktorý nie je vo výpovednej dobe.

Štát pre koronavírus prepláca firmám náklady na zamestnancov, živnostníkom prispieva na plat v závislosti od poklesu tržieb. Cieľom je udržať pracovné miesta. Limity pomoci súvisia s pravidlami Európskej komisie. Tvrdenie Igora Matoviča preto hodnotíme ako pravdivé. 29. marca 2020 vláda predstavila plán ekonomických opatrení s názvom „ Prvá pomoc ”. Chce ním zmierniť sociálne a ekonomické dôsledky pandémie koronavírusu. Plán počíta s miliardou eur ako s mesačnými výdavkami na udržanie pracovných miest. Ďalších 500 miliónov má do ekonomiky ísť cez záruky bankám na poskytovanie úverov. Podľa prvého bodu plánu štát preplatí 80 percent platu zamestnanca (čistá mzda, odvody zamestnanca, daň z príjmov zamestnanca) firmám, ktorých prevádzky sú povinne uzavreté kvôli opatreniam na zamedzenie šírenia nákazy. Firmy musia platiť za svojich zamestnancov odvody za zamestnávateľa, no ak im klesli tržby o viac ako 40 percent, môžu si platenie odložiť. Maximálna výška príspevku na zamestnanca je 1100 eur mesačne, na firmu 200-tisíc eur mesačne. Štát okrem iného poskytne príspevky zamestnancom a živnostníkom podľa výšky prepadu ich tržieb resp. tržieb firmy. Pri poklese tržieb o 20 percent bude príspevok vo výške 180 eur, pri poklese o 40 percent to bude 300 eur, pri poklese 60 percent 420 eur, pri poklese o 80 percent 540 eur. Využitím štátnej podpory sa firma zaväzuje , že zamestnanca neprepustí minimálne dva mesiace po skončení preplácania štátom. Európska komisia prijala v súvislosti s koronavírusom dočasný rámec, ktorý členským štátom umožní maximalizovať dopad štátnej pomoci. Jedným z piatich druhov pomoci je aj 800 000 eur ročne cez priame granty , selektívne daňové zvýhodnenia a zálohové platby ohrozeným firmám.

predstavila
plán
Prvá pomoc
má
môžu
je
firmu
poskytne
zaväzuje
granty


...postoj ministerstva zahraničných vecí, jednak tým, že zriadil národný konvent po dlhšej dobe, že sa tam zúčastnili traja najvyšší ústavní činitelia, (...).

Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí SR zorganizovalo 22. februára 2018 úvodné podujatie #MYSMEEÚ v rámci národného konventu o EÚ. Cieľom celkovo ôsmich podujatí na celom Slovensku je „zlepšiť informovanosť verejnosti o členstve SR v EÚ, jeho výhodách, ale aj o zodpovednosti členských štátov za ďalšie dianie v Únii." Prvé podujatie v Bratislave otvorili traja najvyšší ústavní činitelia: Robert Fico, Andrej Danko a Andrej Kiska. Cez telemost sa s účastníkmi spojil aj slovenský podpredseda európskej komisie Maroš Šefčovič. Ministerstvo dúfa, že tieto podujatia budú motivovať k vyššej účasti v eurovoľbách na jar 2019. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 26.02.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

zorganizovalo Cieľom


Všeobecná zdravotná poisťovňa, páni kolegovia mala v prvom polroku tohto roku stratu 110 miliónov eur. Keď som ja odchádzal z vlády, v roku 2018 mala zisk 90 miliónov. Sú tam veľmi netransparentné zmluvy, ktoré sa týkajú labáku. Je tam obrovský problém s nakladaním finančných prostriedkov na reklamné účely a na všelijaké nezmysly.

V roku 2018 mala Všeobecná zdravotná poisťovňa zisk 90 miliónov eur. Za prvý polrok 2023 bola poisťovna podľa údajov Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou v strate 110 miliónov. Poisťovňa počas pandémie uzavrela s laboratóriami zmluvy na COVID testy, ktoré boli podľa predsedu Dozornej rady Všeobecnej zdravotnej poisťovne, Martina Smatanu, nadhodnotené. Poverený minister zdravotníctva, Michal Palkovič, riaditeľa poisťovne v lete odvolal a zmluvy nechá prešetriť v audite , ktorý nariadil.

Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou vo svojej správe analyzoval možné príčiny zlých výsledkov poisťovne. Úrad konštatuje, že „dôvodom zlých hospodárskych výsledkov VšZP síce môže byť aj slabá efektivita interných procesov a manažérske rozhodnutia, jadro problému však vidí najmä v zlom systémovom nastavení vrátane absencie cenovej regulácie a doteraz málo razantného prístupu MZ SR” (. pdf , s. 9).

VšZP však mala kauzy s nevýhodne uzatvorenými zmluvami už aj v minulosti počas vlád Roberta Fica. V roku 2016 Národný kontrolný úrad potvrdil ( .pdf ), že došlo k uzatvoreniu nevýhodných zmlúv v medializovaných kauzách „teta Anka” a „masér Kostka”, ale aj iných prípadoch. Poisťovňa hradila piatim konkrétnym lekárňam troj- až päťnábovne vyššiu sumu, než ostatným lekárňam - medzi nimi aj lekárňam, v ktorých figurovala Anna Sučková, teta vtedajšieho šéfa VšZP Marcela Foraia. V roku 2011 uzatvorila VšZP zmluvu s masérskou klinikou Kostka na viac ako 4 milióny eur na úkony, ktoré neboli procesne schválené. NKÚ našiel aj ďalšie pochybenia .

zisk
údajov
audite
pdf
.pdf
ďalšie pochybenia


A my sme urobili opatrenia, aby sa žiadne takéto daňové podvody nemohli opakovať, aby sa zvýšil výber daní...

V roku 2012 vláda SR pripravila 50 opatrení, ktoré mali zlepšiť nepriaznivú situáciu pri výbere daní. V rámci týchto opatrení sa napríklad spustila virtuálna bezplatná registračná pokladnica. Vtedajšia vláda sa zamerala na odhaľovanie podvodov pri nadmerných odpočtoch DPH a zaviedol sa kontrolný výkaz. 31. mája 2012 bol v NR SR schválený tzv. Akčný plán boja proti daňovým podvodom na roky 2012 až 2016. Jedným z opatrení, ktoré zvýšili výber daní na Slovensku bolo napríklad spustenie bločkovej lotérie v roku 2013. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podľa predkladacej správy sa v rámci akčného plánu " navrhuje zavedenie opatrení na zabránenie možností páchať daňové podvody ale aj na účinné potrestanie týchto aktivít, a to v troch etapách. Cieľom týchto opatrení je účinnou legislatívnou podporou, ale aj sériou nástrojov operatívneho charakteru: - komplexne postihovať daňové podvody, - zabrániť nekalým činnostiam pri zánikoch obchodných spoločností, - zvýšiť zodpovednosť osôb, ktoré sú v čase predchádzajúcom zániku spoločnosti ich štatutárnymi orgánmi, - prehodnotiť efektivitu platnej právnej úpravy Trestného zákona a Trestného poriadku, - zaviesť nové skutkové podstaty daňových trestných činov. " Medzi opatrenia na obmedzenie daňového úniku patrí aj strop pre hotovostné platby. Tie sa môžu vykonávať len do sumy 5000 eur. Dátum zverejnenia analýzy: 20.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

pripravila spustila schválený spustenie predkladacej strop


No ale potom veľmi pokojne, tu sa zastavme. A pokúste sa vy mne pomôcť, aby som pochopil, ako jednoduchý železničiar, v čom bol iný Hrivnák 20. novembra ako Hrivnák 20. októbra? Pani Oravová, ak 20. októbra všetci traja boli dychtiví podporiť pána Hrivnáka, prečo to neurobili 2. Novembra, keď z našich dvoch kandidátov zostal jeden a ten sa volá pán prokurátor Hrivnák. Pokúste sa mi pomôcť, aby som to pochopil?

Ako uvádza správa TASR z 20. októbra, podľa Hrušovského KDH, SaS a Most-Híd ponúkali zhodu na návrhu poslankyne Jany Dubovcovej, ktorá navrhla za generálneho prokurátora súčasného špeciálneho prokurátora Jána Hrivnáka. „.

ponúkali


Posledná vec, pokuty. Všetky pokuty, ktoré sú uložené, sú preskúmateľné súdom. Nezávislým súdom.

Lipšic argumentuje pri zrušení trestnoprávnej imunity poslancov tak, že po jej zrušení by poslanci, rovnako ako iní občania, v prípade im uloženej pokuty mohli podať návrh na preskúmanie zákonnosti rozhodnutia o uložení pokuty. O podaní návrhu na preskúmanie zákonnosti rozhodnutia správneho orgánu (napríklad aj ním uloženej pokuty) sa píše v druhej hlave Občianskeho súdneho poriadku . § 247 (1) Podľa ustanovení tejto hlavy sa postupuje v prípadoch, v ktorých fyzická alebo právnická osoba tvrdí, že bola na svojich právach ukrátená rozhodnutím a postupom správneho orgánu, a žiada, aby súd preskúmal zákonnosť tohto rozhodnutia a postupu.

Občianskeho súdneho poriadku


...takmer druhý rok je ignorované rozhodnutie Ústavného súdu (o prezidentovej povinnosti vymenovať ústavných sudcov,pozn.)...

V marci 2015 rozhodol ústavný súd o ústavnej sťažnosti troch neúspešných kandidátov na ústavných sudcov – Fulcovej, Sopoligu, Ďuriša, pričom povedal, že došlo k porušeniu ich práva na prístup k zvoleným a iným verejným funkciám. Prezident Kiska naďalej odmieta vymenovať predložených kandidátov, pričom namieta ich odbornú spôsobilosť v oblasti ústavného práva. Hoci právne názory na celú problematiku okolo voľby kandidátov na ústavných sudcov sú rôzne, výrok napriek tomu hodnotíme ako pravdivý.

rozhodol
odbornú spôsobilosť
rozhodol
späť
píše
vyjadril
pdf.
pdf.
pdf
prezident
disciplinárne konanie
žiada


Prosím vás, konečne povedzme pravdu divákom a občanom SR, kedy, v akom období a ako tých spomínaných 400 tisíc nezamestnaných vzniklo. Pán Kažimír, z vlády Roberta Fica pribudlo 140 tisíc nových nezamestnaných. Za vlády Ivety Radičovej pribudlo 30 tisíc nezamestnaných. To je holý fakt.

Najprv overíme prvú časť výroku: "za vlády Roberta Fica pribudlo 140 tisíc nových nezamestnaných." V prípade overovania prvej časti výroku budeme vychádza z údajov ŠÚ SR o nezamestnanosti podľa výberového zisťovania pracovných síl. Za obdobie vlády R. Fica budeme považovať obdobie od tretieho kvartálu 2006 až po druhý kvartál 2010. Počet nezamestnaných spolu (v tis. osôb) Q3 2006 341,6 Q4 2006 319,0 Q1 2007 303,0 Q2 2007 291,2 Q3 2007 297,9 Q4 2007 275,3 Q1 2008 280,5 Q2 2008 270,8 Q3 2008 244,1 Q4 2008 234,4 Q1 2009 281,0 Q2 2009 302,1 Q3 2009 339,0 Q4 2009 374,6 Q1 2010 407,1 Q2 2010 388,3 Zdroj: Nezamestnanosť podľa Výberového zisťovania pracovných síl v roku 2006 a 2007 , 2008 a 2009 , 2010 . Z uvedených údajov je zrejmé, že počet nezamestnaných ktorých pribudlo za vlády R. Fica je "len" 46,7 tisíc nezamestnaných. Túto časť výroku hodnotíme ako nepravdivú. Teraz overíme druhú časť výroku: "Za vlády Ivety Radičovej pribudlo 30 tisíc nezamestnaných." Budeme vychádzať z údajov ŠÚ SR o nezamestnanosti podľa výberového zisťovania pracovných síl. Za obdobia vlády I. Radičovej považujeme obdobie od tretieho kvartálu 2010 po tretí kvartál 2011 (posledné údaje). Počet nezamestnaných spolu (v tis. osôb) Q3 2010 383,3 Q4 2010 377,3 Q1 2011 375,6 Q2 2011 356,5 Q3 2011 357,8 Zdroj: Nezamestnanosť podľa Výberového zisťovania pracovných síl v roku 2010 a 2011. Z uvedených údajom je evidentné, že nezamestnaných za vlády I. Radičovej ubudlo o 25,5 tisíc. J. Kollár chcel pravdepodobné hovoriť o počte zamestnaných. Túto časť výroku hodnotíme tiež ako nepravdivú. Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

2006 a 2007
2008 a 2009
2010
2010 a 2011.


Zastupoval som Slovensko dokonca 7 rokov na Európskom súde pre ľudské práva v Štrasburgu.

Podľa životopisu R. Fica nachádzajúceho sa na webovej stránke strany SMER-SD v rokoch 1994-2000 bol agentom pre zastupovanie Slovenskej republiky v konaní pred Európskym súdom pre ľudské práva a Európskou komisiou pre ľudské práva.

životopisu


Generálny prokurátor, ktorý má bdieť aj nad tým ako fungujú poslanci, pretože on práve dáva návrhy na zbavenie imunity jednotlivých poslancov nemá vedieť kto ho zvolil a to je rozhodujúci argument.

Generálny prokurátor naozaj môže podať návrh na zbavenie imunity jednotlivých poslancov, návrh schvaľuje Mandátový a imunitný výbor NR SR. Stalo sa tak napríklad v prípade poslanca za Smer Jána Kvorku.

prípade


A čo mňa zarazilo bolo to, keď sa pán Matovič vyjadril v súvislosti s touto kauzou, "nemám nič proti tomu, ak sa o štátne zákazky uchádza firma, v ktorej sú štátni tajomníci, no ta súťaž musí byť férová a transparentná."

Podľa sme.sk citát naozaj patrí pánovi Matovičovi. B. Ondruš ho cituje korektne.

citát


Môžme však skonštatovať, a potvrdili to všetci ústavní právnici, dokonca to povedal aj bývalý predseda ústavného súdu pán Mazak. Všetci jednoznačne povedali a hovoria, neexistovala žiadna ústavno-právna prekážka.

Podobný výrok sme už overovali v rámci relácie ( O5M12 . 9.jún 2013; Na telo , 9. júna 2013; V politike , 16. júna 2013; O5M12 , 16. júna 2013). Demagog.sk nezistil žiadny výrok ústavného právnika, ktorý by potvrdzoval prítomnosť ústavnej prekážky vo voľbe nového kandidáta. Aj bývalý predseda ÚS SR Mazák sa vyjadril, že neexistujú žiadne ústavné prekážky. Výrok Roberta Fica hodnotíme ako pravdivý. Pre denník Pravda (7. júna 2013) sa vyjadrili ústavný právnik Kresák a aj bývalý sudca Ústavného súdu Drgonec: „ V tomto prípade asi neexistuje ústavná prekážka. Existujú prekážky politické alebo morálne,“ komentoval novú voľbu ústavný právnik Peter Kresák . Ako ďalej poznamenal Kresák, keďže prezident so všetkou zodpovednosťou povedal, že ho nikdy nevymenuje, tak generálny prokurátor nie je. Bývalý sudca Ústavného súdu Ján Drgonec si tiež myslí, že nič nebráni zvoleniu nového kandidáta na šéfa prokurátorov. Rovnako Dušan Nikodým z Ústavu štátu a práva SAV sa vyjadril, že „žiadna prekážka tam nie je“." Názor ďalšej autority v oblasti ústavného práva, bývalého predsedu súdu Jána Mazáka, hovorí o tom, že nie je ústavná prekážka na voľbu Čižnára za GP. Avšak zdôraznil, že existujú morálne a etické prekážky. SME , 10. júna 2013: " Úprimne, neviem si predstaviť ústavnú prekážku, ktorá by zabránila Národnej rade Slovenskej republiky zvoliť kandidáta na funkciu generálneho prokurátora. Národná rada je totiž jediný ústavodarný a zákonodarný orgán. Môže nielenže zvoliť nového kandidáta na generálneho prokurátora; môže zrušiť Ústavný súd alebo funkciu prezidenta, alebo zmeniť formu vlády. ... Národnej rade nič nebráni ústavne zvoliť nového kandidáta na generálneho prokurátora. Azda okrem jedinej prekážky. A tou je naša budúcnosť. Budúcnosť, v ktorej by sa nemala lámať ústavnosť a princípy právneho štátu len preto, že aktuálna politická moc má dostatok hlasov v parlamente. Takmer na hocičo. Mohli by sme sa takto dostať do začarovaného kruhu porušovania ústavnosti. Na základe princípu, že víťaz volieb môže všetko." Dátum zverejnenia analýzy: 01.07.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12
Na telo
V politike
O5M12
Pravda
SME


Sme hodnotení ako mesto s najväčším potenciálom rastu medzi desiatimi európskymi mestami tohto rangu a ako jediné mesto na Slovensku.

Pri overovaní sme hodnotili, či sa Nitra v takomto rebríčku nachádza, nie na ktorej pozícii sa umiestnila. Nitra sa skutočne ako jediné slovenské mesto umiestnila v hodnotení " fDI European Cities and Regions of the future 2018/19 ", a to konkrétne na desiatom mieste, v kategórii " malé a mikro-mestá ". Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Rebríček pravidelne vyhotovuje organizácia fDi Intelligence patriaca pod Financial Times. Mestá a regióny sú posudzované na základe ich potenciálu pre takzvanú "priamu zahraničnú investíciu". Hodnotenie prebieha v rámci piatich kategórií: ekonomický potenciál, pracovné prostredie, efektívnosť nákladov, infraštruktúra a priateľské podnikateľské prostredie. Hodnotenie je zamerané na európske mestá a je rozdelené na veľké, stredné a malé mestá, pričom Nitre sa podarilo umiestniť práve v poslednej z kategórii ( .pdf , s. 13). Dátum zverejnenia analýzy: 27.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

fDi Intelligence
.pdf


Ale pokiaľ ide o tento dôvod, nikto v histórii Slovenska, v modernej histórii Slovenska od roku 1993 tak nezneuctil ústavu a referendum, ako to urobil pán Sulík. ...Najpodstatnejší dôvod na odvolanie pána Sulíka je to, že nielenže neurobil kroky potrebné na zorganizovanie referenda, ale to, že vyhlásil, že dali do okrskových referendových komisií ľudí preto, že dokážu ovplyvňovať sčítavanie hlasov v referende. Toto je pre nás vyhlásenie, ktoré musí byť prerokované v Národnej strane Slovenskej republiky.

Bez ohľadu na jeho neskoršiu korekciu , Richard Sulík Aktualne.sk povedal : "Dôležití sú pre nás okrskoví zástupcovia, tí vedia sčítanie ovplyvniť. Máme ich vyše šesťtisíc“. Poznámka na okraj: či neobsadenie postu člena referendovej komisie predstihne aj také (Ústavným súdom potvrdené) porušenie Ústavy akým bolo odobratie poslaneckého mandátu plénom NRSR F. Gauliederovi , necháme na posúdenie čitateľov.

neskoršiu korekciu

Aktualne.sk povedal


Páčilo sa mi to, že obsiahla (prezidentka v správe o stave republiky, pozn.) napr. aj voľbu generálneho prokurátora, že obsiahla korupciu, že obsiahla súdnictvo a reformu, ktorá je nevyhnutná a že by sme na to nemali zabúdať ani v takom čase, akým teda sme čelili teraz. A tiež považujem za dôležité, že veľmi decentne sa dotkla aj tomu už toho, že teraz nie je čas na polarizáciu spoločnosti umelo vytvorenými témami, ktoré sú tie kultúrno-etické, o ktorých sa budeme aj o chvíľu rozprávať, ako napr. sprísňovanie interrupcií.

Prezidentka Zuzana Čaputová vo svojej prvej správe o stave republiky hovorila o voľbe generálneho prokurátora, korupcii, súdnictve, nevyhnutných reformách, aj o polarizácií a kultúrno-etických otázkach. Tvrdenie Lucie Ďuriš Nicholsonovej preto hodnotíme ako pravdivé. „ Súčasný model prokuratúry je potrebné vylepšiť, zbaviť ho politických vplyvov posilnením verejnej kontroly a procesnej nezávislosti prokurátorov,” uviedla Čaputová. K súdnictvu o.i. povedala, že „ sme svedkami stíhania viacerých sudcov, prípady ktorých naznačujú dávno tušený problém korupcie v justícii, čo je mimoriadne závažný jav, keďže justícia má spravodlivosť zabezpečovať, a nie ju používať na súkromné obohatenie.” Podľa nej je súdnictvo dnes nastavené tak, že sa v ňom korupcii môže dariť. Vyjadrila tiež obavu o súdržnosť krajiny. „ Mám na mysli hlasy volajúce po zmene právnej úpravy v rôznych kultúrno-etických témach bez toho, aby im predchádzala poctivá spoločenská a odborná debata, aby im predchádzalo empatické počúvanie názorov oponenta. Takéto snahy stavajú viaceré skupiny občanov proti sebe, vytvárajú nové deliace čiary, oslabujúce aj našu akcieschopnosť zvládnuť sociálne a ekonomické následky krízy.”

hovorila


Samozrejme, tie reči o tej nízkej účasti, no, ja by som ich nebral zasa až tak vážne... ...pán Maďarič, je to len skoro o 3% menej ako v prvom kole, kedy bol súboj aj Ivety Radičovej, aj Ivana Gašparoviča pred 5 rokmi. 3% nehrajú takú veľkú rolu v účasti.

Podľa volebných výsledkov bola účasť v prvom kole volieb v roku 2009, kedy kandidovala Radičová aj Gašparovič na úrovni 43,64%, zatiaľ čo v roku 2014 to bolo 43,40 %. Ide o pokles o 0,24 percentuálneho bodu resp. pokles na úrovni 0,5%. V roku 2014 sa v skutočnosti zúčastnilo viac voličov o viac ako 21 tisíc, účasť v % však bola nižšia, lebo sa zvýšil aj počet oprávnených voličov. V druhom kole v roku bola účasť oproti prvému kolu v roku 2014 o takmer 8 percentuálnych bodov. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Voľby 2009 1. kolo
Voľby 2009 2. kolo
Voľby 2014 1. kolo


Vieme, že minimálne najneskoršie 5. októbra pred troma mesiacmi Ústavný súd fakticky vyniesol ortieľ, ktorý hovorí o tom, že voľba bola absolútne v poriadku, podľa zákonov a podľa Ústavy. To znamená, že Ústavný súd nespochybnil voľbu a ani vtedy pán prezident nekonal. Čakal ešte tri mesiace.

B. Bugár v tomto výroku uvádza nesprávne dátumy. ÚS SR rozhodol, že J. Čentéš bol právoplatne zvolený za generálneho prokurátora 5. októbra, ale v roku 2011. Pred približne troma mesiacmi rozhodol ÚS (24. októbra 2012) v prípade sťažnosti poslancov NR SR, vo veci vymenovania alebo nevymenovania generálneho prokurátora. Vzhľadom na to, že B. Bugár používa argument tri mesiace, v spojitosti v rozhodnutím ÚS o zákonnosti voľby, výrok hodnotíme ako nepravdivý. V súvislosti s voľbou generálneho prokurátora podali podnet na ÚS SR Dobroslav Trnka i zastupujúci prokurátor Ladislav Tichý. Obaja však na ÚS SR nepochodili. Dobroslav Trnka podal podnet na ÚS SR v súvislosti s voľbou generálneho prokurátora v máji 2011. Tvrdil, že parlament zle zrátal hlasy. Tento podnet však ÚS SR odmietol v auguste 2011. V máji 2011 napadol novelu zákona o rokovacom poriadku zastupujúci generálne prokurátor Ladislav Tichý a požiadal o predbežné opatrenie, aby sa verejná voľba prokurátora nemohla konať, kým ústavný súd nerozhodne v tejto veci. ÚS SR tento podnet 5. októbra 2011 odmietol , čím podľa denníka SME bol kandidát koalície Jozef Čentéš právoplatne zvolený za generálneho prokurátora. Sťažnosť vo veci vymenovania generálneho prokurátora podala na ÚS SR aj skupina poslancov NR SR v marci 2012. V tejto veci rozhodol ÚS SR 24. októbra 2012 s tým, že prezident SR má právo zvoleného kandidáta nevymenovať: Prezident Slovenskej republiky je povinný zaoberať sa návrhom Národnej rady Slovenskej republiky na vymenovanie generálneho prokurátora Slovenskej republiky podľa čl. 150 Ústavy Slovenskej republiky, a ak bol zvolený postupom v súlade s právnymi predpismi, v primeranej lehote buď vymenovať navrhnutého kandidáta, alebo oznámiť Národnej rade Slovenskej republiky, že tohto kandidáta nevymenuje. Nevymenovať kandidáta môže len z dôvodu, že nespĺňa zákonné predpoklady na vymenovanie, alebo z dôvodu závažnej skutočnosti vzťahujúcej sa na osobu kandidáta, ktorá dôvodne spochybňuje jeho schopnosť vykonávať funkciu spôsobom neznižujúcim vážnosť ústavnej funkcie alebo celého orgánu, ktorého má byť táto osoba vrcholným predstaviteľom, alebo spôsobom, ktorý nebude v rozpore so samotným poslaním tohto orgánu, ak by v dôsledku tejto skutočnosti mohol byť narušený riadny chod ústavných orgánov (čl. 101 ods. 1 druhá veta Ústavy Slovenskej republiky). Prezident uvedie dôvody nevymenovania, pričom tieto nesmú byť svojvoľné. Na základe uvedeného Ivan Gašparovič 2. januára 2013 odmietol vymenovať Jozefa Čentéša za generálneho prokurátora a ako dôvody uviedol:

podal odmietol napadol odmietol SME vymenovania rozhodol dôvody


Európska komisia vyhodnotila rozpočet Slovenska na rok 2015 ako jeden zo štyroch najlepších rozpočtov v rámci EÚ a tak ďalej.

Podobný výrok sme už raz overovali v relácii O5M12 30. novembra 2014. Robert Kaliňák taktiež tvrdil, že Slovensko malo podľa Európskej komisie jeden zo štyroch najlepších rozpočtov. Aj v odpise druhej Ficovej vlády, ktorý sme overovali v máji, sa uvádza rovnaké tvrdenie. Európska komisia však hodnotila rozpočet SR ako jeden z piatich najlepších. Výrok preto aj teraz hodnotíme ako nepravdivý. V dokumente stojí: " Five Member States are considered as compliant : Germany, Ireland, Luxembourg, the Netherlands and Slovakia ." Je potrebné upozorniť, že komisia v spomínanom dokumente hodnotila rozpočty krajín eurozóny a nie všetkých krajín EÚ, čím sa vo svojom výroku Vazil Hudák dopúšťa ďalšej nepresnosti.

O5M12 overovali hodnotila


...že sme sa dohodli v rámci kolektívneho vyjednávania na raste miezd pre verejnú správu, kde je 350 tisíc ľudí, kde o 4% stúpajú mzdy.

Na základe záverov kolektívneho vyjednávania počíta návrh rozpočtu na roky 2016-2018 s valorizáciou platov zamestnancov verejnej správy vo výške 4%. Dostupné údaje o počte zamestnancov sú síce rôzne, no napríklad údaj 365 000 zamestnancov je blízko Ficovmu číselnému údaju. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Informácie o prebiehajúcom kolektívnom vyjednávaní, týkajúcom sa miezd pre verejnú správu priniesol Úrad vlády SR už v júli 2015. Druhé kolo vyjednávaní prebehlo pred prípravou návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2016-2018, ten bol zverejnený v októbri 2015. "V zmysle záverov z kolektívneho vyjednávania je v návrhu rozpočtu verejnej správy zohľadnená valorizácia platov vo výške 4 % ," píše sa v návrhu. Podľa Iness je 380 tisíc zamestnaných ľudí v štátnej a verejnej správe, uviedli dňa 3. decembra 2014. Vo verejnej aj štátnej službe pracuje približne 381 tisíc zamestnancov, uviedla dňa 10. decembra 2014 TASR pre ISTP. " Dnes pracuje vo verejnej správe 365.000 ľudí. Zmenou metodiky tam pribudlo asi 16.000 ľudí ..." vyhlásil poslanec Kollár pre TASR dňa 6. decembra 2014. Návrh rozpočtu(s.42) však ráta pre rok 2016 s ešte väčším počtom zamestnancov verejnej správy: " V roku 2016 sa očakáva v sektore verejnej správy zamestnanosť na úrovni 407 tis. osôb. V tomto čísle je premietnutá metodická zmena súvisiaca so zaradením ďalších nových organizácií medzi subjekty verejnej správy, predovšetkým zdravotníckych zariadení (v počte cca 44,5 tis. osôb) a v nepatrnej miere aj novovzniknutých fondov ." Bez metodickej zmeny, teda po odpočítaní 44 500 zamestnancov, by bolo v štátnej správe zamestnaných 362 500 ľudí. Dátum zverejnenia analýzy: 12.10.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Úrad vlády SR
návrhu
Iness
TASR
TASR


A viete čo je šokujúce, pani moderátorka? Že už v súčasnosti záruky, ktoré poskytlo Slovensko, sú na úrovni 169 hodín na každého Slováka, čo je viac, ako väčšinna krajín eurozóny s navýšenými zárukami.

Opäť však upozorňujeme, že dané informácie sa nám nepodarilo overiť cez žiadne oficiálne inštitúcie, preto robíme vlastné výpočty na základe údajov zverejnených Štatistickým úradom SR. V súčasnosti záruky SR v eurovale (.pdf, str. 30) predstavujú 4371,54 mil. eur. Počet obyvateľov k 30, júnu 2011 je 5440078. Ak vydelíme dané čísla 4371540000/5440078 = 803,6 eur. (Priemerná súma, ktorou sa každý občan SR skladá na záruky SR v eurovale). Keďže priemerný fond pracovného času je 169 hod a priemerná mesačná mzda je 769 eur, tak 769/169 = 4,55 eur/hod. Ak toto číslo vynásobýme 169, ktoré spomína D. Krajcer, vyjde nám opäť priemerná mzda, t.j. 769 eur. Ale keďže vidíme, že každý občan ručí vo výške 803,6 eur, tak opäť nám vychádza, že každý občan musí odpracovať 176,6 hodiny. Dané rozdiely vo výpočtoch medzi nami a tými, ktoré uvádza D. Krajcer môžu byť spôsobené zaokrúhľovaním alebo iným počtom priemerného fondu pracovného času. Počet obyvateľov Francúzska je 65 073 482. Príspevok Francúzska je 158 487 000 000 eur. Každý Francúz tak prispieva vo výške 2 435 eur. Priemerná mzda vo francúzsku bola v roku 2009 2 736 eur. Francúzsky mesačný pracovný fond je 154 hodín. Priemerná hodinová mzda je 17,76 eur. Priemerný Francúz tak musí odpracovať probližne 140 hodín. V prípade Francúzska platí, že takto vypočítaný pomer je aj po navýšení nižší než súčasný príspevok Slovenska. Pre zložitosť výpočtov sme opäť nepreverovali ostatné krajiny eurozóny. Čiže hodnotíme len prvú časť výroku D. Krajcera a ilustračne uvádzame pomer ku Francúzsku.

eurovale
obyvateľov
priemerná mesačná mzda
Priemerná mzda


SDKÚ-DS dá do kopy vyše 400 odborníkov práve v tých sekciách, ktoré pripravovali ten spomínaný prvý draft programov (východiska strany, pozn.).

V Generálnej línii na roky 2012 až 2016 v mája 2012 sa uvádza, že programový dokument, ktorý vznikne na základe tejto línie a bude predstavený verejnosti na jeseň 2012. Programové východiská majú byť verejnosti predstavené 17. novembra 2012 po kongrese a schválení Ústrednou radou SDKÚ-DS. Prezídium SDKÚ-DS jednohlasne schválilo programové východiská 12. novembra 2012. V súčasnosti ide o interný dokument SDKÚ-DS, preto Demagog.sk nedokáže overiť koľko odborníkov pracovalo na programových východiskách strany.

Generálnej línii
predstavené
schválilo


...rok 1998, keď Vladimír Mečiar a HZDS zaviedlo jednomandátový obvod pre celé Slovensko.

Do roku 1998 boli na Slovensku štyri volebné obvody ; to znamená, že pri voľbách vytvárali strany kandidátku zvlášť pre každý obvod spomedzi ľudí z daného obvodu. Zmena prišla pred voľbami v roku 1998, kedy vtedajšia vláda schválila zákon č. 237/1998 Z.z. (§ 9), podľa ktorého sa na Slovensku volí len v jedinom celoštátnom obvode. Jeden volebný obvod ostal na Slovensku dodnes. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

obvody zákon


Povedali sme, kto si myslíme, že by bol býval najlepší možný kandidát, bola to Iveta Radičová, ona povedala že nie, že nemá záujem kandidovať, tak sme potom jednoducho rešpektovali, že iní partneri navrhli kandidátov. Veľmi dlho sme čakali, či dôjde k nejakej dohode. K dohode bohužiaľ nedošlo a nakoniec sme podporili spoločného kandidáta štandardných stredopravých strán.

SDKÚ skutočne vyhlásila, že najlepší kandidát na post prezindeta SR je Iveta Radičová. Toto vyhlásenie schválilo jednomyseľne predsedníctvo strany v decemberi 2012, a to napriek tomu, že Radičová pred tým opakovane vyhlásila, že kandidovať nebude.

schválilo hovoril ohlásili ohlásenie


6 miliárd ide do Európskej únie čistých peňazí od nás a 15,1 dostaneme. Takže momentálne sme vyčerpali 2,3 miliardy. Takže sme mínus 2,7 miliardy ešte.

V prvom rade je potrebné povedať, že ak sme do rozpočtu EU prispeli 6 miliárd EUR a vyčerpali zatiaľ 2,3 miliardy, tak rozdiel je 3,7 miliárd a nie 2,7 ako nesprávne uvádza Rafael Rafaj.

Slovensko malo prispieť
materiálov
prispeli


Slovensko je automobilová veľmoc a sme sa veľmi obávali, čo sa stane keď príde kríza. Boli to paradoxne automobilky, ktoré ťahali Slovensko v kríze.

Automobilový priemysel je dôležitou súčasťou slovenskej ekonomiky, a priamo alebo nepriamo ovplyvňuje okolo 200 000 ľudí. Slovenská republika je taktiež na prvom mieste, čo sa týka počtu vyrobených áut na hlavu. Dostupné údaje však nenaznačujú, že by prítomnosť automobilového priemyslu pomohla znížiť dopady krízy na Slovensku, nakoľko utrpel stratu podobne ako iné oblasti. Výrok ako celok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa údajov Medzinárodnej organizácie výrobcov automobilov (OICA) sa Slovensko nachádza na 1.mieste v počte vyrobených áut na obyvateľa. Na Slovensku pripadá 183 áut na 1000 obyvateľov. Na druhom mieste rebríčka sa nachádza Česká republika s 118 autami na 1000 obyvateľov. Podľa informácií Inštitútu informatiky a štatistiky (.pdf, s.2) pracovalo v automobilovom priemysle v roku 2014 viac ako 65 833 zamestnancov. V roku 2013 vydala Ekonomická univerzita v Bratislave správu s názvom Národohospodársky význam automobilového priemyslu na Slovensku. Podľa nej zhruba 200 000 ľudí (.pdf, s.3) je priamo alebo nepriamo ovplyvnených automobilovým priemyslom. Dá sa tak povedať, že Slovensko je automobilová veľmoc. Je však otázne, či možno povedať, že automobilový priemysel bol hnacou silou v období krízy. Najvýznamnejšia automobilka Volkswagen Slovakia v tomto období opakovane pozastavila výrobu a prepustila stovky zamestnancov. Analytik Tatra banky Juraj Valachy pre HN vtedy uviedol, že " podľa našich prepočtov desať pracovných dní znamená výpadok v exporte asi 200 miliónov eur ." Podľa vyjadrenia ekonóma SAV z toho istého článku " odstávka vplýva na export aj na HDP ." Ekonomické ukazovatele taktiež naznačujú, že automobilový priemysel zaznamenal podobné problémy ako iné odvetvia. V Grafe nižšie môžme vidieť vývoj produkcie, ktorý v dôsledku krízy v roku 2009 zaznamenal takmer tretinový pokles. Podobne aj podiel automobilového priemyslu na celkovej pridanej hodnote v roku 2009 klesol na 2,2 z predchádzajúcich 3,1 %. Nárast naopak zaznamenali odvetvia ako energetika, informácie a komunikácia, nehnuteľnosti a odborné, vedecké a technické činnosti. Na rovnakej úrovni ako v roku 2009 sa držalo stavebníctvo (. pdf , s. 9). Počet zamestnancov v automobilovom priemysle klesol v roku 2009 o takmer 10 000 (. pdf , s.10). . Zdroj: Luptáčik et al . na základe údajov Eurostat a ŠÚ SR Dátum zverejnenia analýzy: 23.06.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

1.mieste
informácií
správu
pozastavila
HN
pdf
pdf
Luptáčik et al


Keď som nastupoval do funkcie, až 6% záväzkov sme nevedeli platiť, dnes sme na hodnote 2%.

Na základe údajov získaných z portálu obce.ineko.sk hodnotíme výrok ako pravdivý. Vladimír Maňka nastupoval do funkcie predsedu BBSK v decembri 2009. Podľa INEKO bola v roku 2010 (POZN.: pred týmto rokom nie sú údaje dostupné) v BBSK výška "záväzkov aspoň 60 dní po splatnosti" na úrovni takmer 6%. Zatiaľ najaktuálnejšie údaje sú za rok 2012, kedy výška záväzkov, ktoré BBSK nebol schopný platiť, bola na úrovni tesne pod 2%. (Údaje sú na stránkach dostupné po bezplatnej registrácii). "Výška záväzkov obce (VÚC) aspoň 60 dní po splatnosti je počítaná ako (záväzky neuhradené 60 a viac dní po lehote splatnosti) / (bežné príjmy za predchádzajúci rok)." ZDROJ Dátum zverejnenia analýzy: 30.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

obce.ineko.sk INEKO ZDROJ


Štrukturovali sme obvodné oddelenia, zrovnoprávnili sme a spravodlivosti nastavili riadiace príplatky, ale aj minimálne počty na obvodnom oddelení (...).

Tibor Gašpar hovorí o zmenách v Policajnom zbore (PZ), ktoré sa udiali počas jeho pôsobenia ako prezidenta PZ. Od jeho nástupu do funkcie sa mala zmeniť štruktúra obvodných oddelení PZ, nanovo nastaviť systém príplatkov a zmeniť minimálny počet policajtov na obvodných oddeleniach. Kvôli nedostatku informácií prístupných pre verejnosť hodnotíme tento výrok ako neoveriteľný. Na stránke PZ SR sme nemohli nájsť žiadnu správu alebo vyhlášku, ktorá by hovorila o zmenách, ktoré uvádza Tibor Gašpar, preto pri analýze vychádzame hlavne z článkov z médií. Na základe článku denníka Pravda bola už v roku 2013 plánovaná reorganizácia policajného zboru. Mali byť posilnené najmä oblasti, kde je vysoká kriminalita. Naopak, v okresoch s nízkou kriminalitou sa počet zamestnancov mal znížiť, v niektorých prípadoch sa hovorilo aj o možnom úplnom zrušení policajnej stanice. Policajný prezident Tibor Gašpar sa v tom čase vyjadril, že policajti nebudú prerozdelení len medzi regióny, ale taktiež aj medzi jednotlivé služby. Najvýraznejšia zmena sa mala týkať východného Slovenska. Policajný zbor sa pritom výrazne reorganizoval už pred vstupom Slovenska do EÚ ( .rtx ). V roku 2013, Tibor Gašpar zaviedol nový spôsob hodnotenia policajtov , ktorý ovplyvňuje odmeňovanie. Podľa nového spôsobu hodnotenia je policajt hodnotený na základe troch faktorov. Najvyššiu váhu má výkon služby, ktorý tvorí 60%, ďalšie dva faktory sú znalosť zákonov a dodržiavanie služobnej disciplíny, každý z nich má váhu 20%. Tieto kritéria sa ale líšia podľa regiónu. Rovnako môže byť toto hodnotenie ovplyvnené samotným občanom, ktorý môže podávať sťažnosti za neetické, nemorálne alebo nezákonne správanie policajta. V auguste 2017 došlo k zvyšovaniu platov policajtov. Navýšenie zasiahlo predovšetkým začínajúcich policajtov. Vtedajší nástupný plat policajta bol 520 eur. Ministerstvo nekonkretizovalo presnú sumu navýšenia, ale policajný odborár Magdoško tvrdil, že sa jedná o sumu približne 100 eur. Okrem začínajúcich policajtov navýšenie zasiahlo aj väčšinu ostatných policajtov, ktorí k dodatku ku kolektívnej zmluve dostali osobný príplatok zvýšený o 50 eur. Toto navýšenie malo byť financované z úspor, ktoré priniesla ministerstvu vnútra reforma ESO a úprava sociálneho zabezpečenia policajtov. Nepodarilo sa nám vyhľadať žiadne nariadenie z čias Gašparovho pôsobenia, ktoré by hovorilo o minimálnom počte policajtov na obvodnom oddelení policajného zboru. Avšak počet policajtov sa pri Gašparovi zvýšil. V decembri 2015 vláda odsúhlasila posilnenie policajného zboru na nasledujúce tri roky o 2500 miest. V novembri 2015 sa takisto odsúhlasilo vytvorenie 300 nových tabuľkových miest na zahraničné misie policajného zboru. Z týchto 300 nových miest bolo 100 miest navýšených na úrade hraničnej cudzineckej polície a ďalších 200 bolo rozdelených. Takto sa zvýšili počty policajtov na obvodných oddeleniach, ktoré sú na hraniciach Slovenska s Maďarskom, Českom a Poľskom. Dátum zverejnenia analýzy: 23.04.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

reorganizácia
.rtx
hodnotenia policajtov
platov
ESO
posilnenie
zahraničné


...ja mám na stole stanovisko Komory pôdohospodárskych a potravinárskych samospráv, kde sú zlúčená Poľnohospodárska komora, Asociácia potravinárov, vlastníkov pôdy, a tak ďalej, ktorí dokonca v tom stanovisku tvrdia, že sa nestotožňujú s takýmito formami štrajku, samozrejme rešpektujú, ale hovoria, že treba diskutovať za odborným stolom (...).

Spomínané stanovisko vydala 19. júna 2018 Rada poľnohospodárskych a potravinárskych samospráv (RPPS), ktorá združuje päť najreprezentatívnejších organizácií v agropotravinárskom sektore Slovenska, a to Slovenskú poľnohospodársku a potravinársku komoru, Agrárnu komoru Slovenska, Potravinársku komoru Slovenska, Zväz poľnohospodárskych družstiev a obchodných spoločností a Združenie vlastníkov pôdy a agropodnikateľov Slovenska. K protestným jazdám farmárov má RPPS negatívne stanovisko a navrhuje, aby sa problémy v poľnohospodárstve riešili odborným dialógom za rokovacím stolom. Výrok hodnotíme ako pravdivý. "Naše odmietavé stanovisko k tejto akcii neznamená, že bagatelizujeme vyhrotenú situáciu medzi poľnohospodárskou verejnosťou a prehliadame nepriaznivý stav chlebového odvetvia. Podľa nás sa však problémy majú riešiť v prvom rade za rokovacím stolom odborným a konštruktívnym dialógom, a nie tlakom z ulice ľudí, o ktorých sa ani nevie, koho presne zastupujú" reagovali členovia Rady poľnohospodárskych a potravinárskych samospráv v mene predsedu Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory Emila Macha vo svojom stanovisku . Akcie farmárov vnímajú ako " protest úzkeho okruhu poľnohospodárov, ktorí sa takouto formou snažia upozorniť na neriešené problémy v rezorte ". Dátum zverejnenia analýzy: 25.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

najreprezentatívnejších stanovisku


No treba povedať, že on začal ešte skôr, ako ste vy len ukázali. Začalo to prejavom pána Fica, ktorý teda mňa nazval hochštaplerom.

Podľa článku z Pravdy R. Fico povedal, aby sa Sulík správal ako predseda parlamentu „a nie ako hochštapler" .

článku z Pravdy


My (SaS, pozn.) sme boli tí, ktorí pána Čentéša podporovali od začiatku.

Jozef Čentéš bol nominovaný ešte do decembrovej voľby generálneho prokurátora ako spoločný kandidát vládnej koalície po rokovaniach 22. novembra 2010 . Podporili ho všetky štyri koaličné strany ako apolitického kandidáta. Podľa informácií uvedených na Sme.sk to bola práve SaS, ktorá navrhla pána Čentéša. Ako sa však sám vyjadril : "Nebol som politickým nominantom žiadnej strany, to znamená, žiadna strana si voči mne nemôže uplatňovať primárne postavenie."

22. novembra 2010
Sme.sk
vyjadril


Najlepšie hodnotenie z hľadiska infraštruktúry bankovým priestorom, pretože pre banky ten prvý balík, respektíve číslo 2 on nesie na sebe, od Nitry smerom na Bystricu, je veľmi zaujímavý...

Cenu udeľuje Project Finance International v spolupráci s agentúrou Thomson Reuters. Thomson Reuters je nezávislá tlačová agentúra . PFI je periodikum , ktoré s agentúrou úzko spolupracuje. Nič nenaznačuje, že za PFI stoja banky, alebo že by projekt bol hodnotený ako najlepší zo strany bánk.

tlačová agentúra
PFI je periodikum


My (Vláda SR, pozn.) by sme si nikdy ale nedovolili komentovať vnútropolitické dianie v inej krajine (...).

Výrok súvisí s vyjadreniami predsedu Európskej ludovej strany, Manfreda Webera, ktorý komentoval stav vyšetrovania vraždy Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej. Weber upozornil , že má obavy z toho, ci príslušné slovenské orgány robia všetko pre to, aby prípad objasnili. Na oplátku mu Peter Pellegrini odkázal , aby sa venoval dianiu v Nemecku a nekomentoval situáciu na Slovensku. Vládni predstavitelia zo strany SMER-SD sa v súcasnej vláde (11. marec 2018) kriticky nevyjdroval k dianiu v iných krajinách. Napríklad v súvislosti s hrozbou prijatia zákonov v Polsku, ktoré by oslabovali demokraciu v krajine, Robert Fico prehlásil , že nebude komentovat dianie v iných krajinách. V minulosti premiér Fico kriticky komentoval dianie v Madarsku, v súcasnej vláde sa tak už nedialo. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. V súvislosti s komentovaním vnútropolitickej situácie v inej krajine sme našli dva výroky Roberta Fica z obdobia jeho prvej vlády. Prvý, z roku 2007, sa týkal Benešových dekrétov a vztahov s Madarskom. Robert Fico vtedy komentoval napätú vnútropolitickú situáciu v Madarsku slovami: „Tam môže bodovat len ten, kto sa zahranicnopoliticky prezentuje ako najväcší Madar. Premiér Ferenc Gyurcsány je pod obrovským tlakom extrémnych nacionalistov zo strany pána Viktora Orbána." Druhý výrok, z roku 2010, súvisí s madarským návrhom zákona o dvojakom obcianstve. Tento zákon nahneval slovenských najvyššších predstavitelov, pretože umožnuje etnickým Madarom žijúcim v susedných krajinách Madarska získat madarské obcianstvo aj bez trvalého pobytu na území Madarska. Robert Fico komentoval tento pre slovensko kontroverzný zákon slovami : "Ide o konflikt hodnôt medzi Slovenskom, ktoré má hlboké antifašistické tradície, a touto extrémistickou krajinou (Madarskom), ktorá exportuje svoj 'hnedý mor'." a "Prijatie novely zákona o štátnom obcianstve naruší zásady priatelských susedských vztahov, z ktorých vyplýva povinnost konzultovat o záležitostiach, ktoré sa týkajú úcinku prijatej právnej normy na obcanov susedného štátu ." Dátum zverejnenia analýzy: 12.03.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

upozornil odkázal prehlásil Fico slovami štátu


Jednak sme potravino nesebestační, proste máme rozdiel v salde vývozu a dovozu potravín, máme asi jednu miliardu.

Slová Borisa Kollára o rozdieli medzi dovozom a vývozom potravín sú aj podľa viacerých zdrojov pravdivé, keďže hodnota pasívneho salda predstavuje takmer miliardu EUR. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Článok agentúry TASR zo 14. januára 2016 uvádza , že na základe informácií od hovorkyne Slovenskej poľnohospodárskej a potravinovej komory (SPPK) Jany Holéciovej, bolo saldo zahraničného obchodu s poľnohospodárskymi a potravinárskymi výrobkami v období január - október 2015 pasívne, pričom dosahovalo úroveň 883,2 miliónov EUR. Hodnota dovozu v tomto období predstavovala sumu 3,156 miliardy EUR, zatiaľ čo vývoz potravín bol na úrovni 2,273 miliardy EUR. Spomínané údaje potvrdzuje aj článok Denníka SME zo 14. januára 2016. Dátum zverejnenia analýzy: 22.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

uvádza potvrdzuje


Oni (osobnosti, ktoré Mikloškovu kandidatúru na prezidenta podporili, pozn.) boli známe, samozrejme boli tam z kresťanského prostredia takí ľudia ako Rudolf Dobiáš, politický väzeň a básnik Štefan Bučko, Vladimír Palko. Z toho druhého tábora, by som nazval, Fedor Gál, Tomáš Janovic, Václav Macek, Ján Štraser a ďalší a ďalší. Za slušné Slovensko sa tam podpísal Juraj Šeliga a Veronika Bruncková.

Tzv. Výzva Františkovi Mikloškovi bola podpísaná 6. júna 2018. Výzvu podpísalo 35 osobností z verejného života. Medzi nimi sa nachádzajú všetci Mikloškom spomenutí. Text výzvy aj so zoznamom signatárov je zverejnený na oficiálnej facebookovej stránke Mikloška. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

podpísalo stránke


Pán poslanec, ja som hlasoval za zrušenie imunity ako opozičný poslanec v časoch, keď čo predvádzal váš minister spravodlivosti v parlamente...

Lipšic hlasoval za zrušenie poslaneckej imunity (hlasovalo sa viackrát, pretože parlament nebol uznášaniaschopný) pri návrh Pavla Pašku na vydanie ústavného zákona, ktorým sa mení Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov (tlač 571) - prvé čítanie. Hlasovalo sa o tom, aby bol návrh zákona prerokovaný v druhom čítaní.

za zrušenie


My sme koniec koncov kvôli tomu (aby neprepadli hlasy demokratickej opozície, pozn.) iniciovali spoluprácu napríklad aj so Stranou maďarskej komunity, len tam sa tie rokovania vyvinuli inak.

Hnutie OĽaNO pozvalo v septembri 2019 SMK rokovať o spolupráci strán pred voľbami 2020. Igor Matovič to odôvodňoval slovami, že výsledky volieb môžu byť tesné. Miesta na kandidátke ponúkol aj rómskej a rusínskej menšine. SMK uprednostnila rokovania s maďarskými stranami. 18. októbra oznámila vznik spoločnej kandidátky s Mostom-Híd a Maďarskou kresťanskodemokratickou alianciou. Republiková rada SMK ju však o týždeň na to odmietla . Tvrdenie Gábora Grendela hodnotíme ako pravdivé.

pozvalo rokovania oznámila odmietla


...návrh na registrované partnerstvá, ktoré chceli takto z SaS prepašovať.

Návrh zákona o partnerskom spolužití, ktorý predstavila strana Sloboda a Solidarita koncom augusta, nevytvára právny inštitút partnerstva, ktoré by bolo registrované štátom, ale prichádza len s možnosťou upraviť niektoré životné situácie, ako sú majetko-právne vzťahy so svojím partnerom alebo partnerkou, u notára.

Minister financií Igor Matovič vo svojom výroku obviňuje stranu SaS z toho, že sa snažili predložiť návrh zákona, ktorý by v konečnom dôsledku dal možnosť osobám rovnakého pohlavia uzavrieť registrované partnerstvo. Podľa predkladateľov má návrh za úlohu ukotviť partnerské spolužitie na Slovensku. Netýka sa to len párov rovnakého pohlavia, ale každého spolužitia, ktoré nie je právne upravené, pretože partneri nechcú uzavrieť manželstvo. Podľa analýzy Ministerstva spravodlivosti SR existuje v súčasnosti na Slovensku 35 životných situácií, ktoré nie sú právne upravené a robia problémy spolunažívajúcim osobám (. pdf s. 1-3).

Návrh z dielne SaS upravoval len niektoré z týchto tridsiatich piatich situácií a podľa slov predkladateľov mal za úlohu poskytnúť “minimálne občianskoprávne nároky v oblasti vzniku bezpodielového spoluvlastníctva, dedenia, ako aj určitých oprávnení vo vzťahu k prístupu k zdravotnej dokumentácii, či nároku na vdovský a vdovecký dôchodok a nároku na ošetrovné”.

Definícia hovorí, že registrované partnerstvo je formou právneho uznania spolužitia dvoch osôb, ktorým sa zákonne vymedzuje vzájomné práva a povinnosti. Absencia úpravy vzájomných povinností bola však jedným z bodom kritiky aktivistov aj ľudskoprávnych organizácii. Ako príklad uvádza Martin Macko z iniciatívy Inakosť vyživovaciu povinnosť, ktorá existuje medzi manželskými pármi, návrh SaS ju však nespomína.

Pre registrované partnerstvá je typické, že ich štát vedie v oficiálnej štátnej evidenci. Ak si napríklad zoberieme inštitút manželstva, tak osoby žijúce v tomto zväzku štát registruje na základe záznamu v matrike . Návrh zákona od SaS dal partnerom len možnosť spísať notársku zápisnicu ohľadom niektorých konkrétnych životných situácií. Notárska zápisnica by bola vedená v registri notárskych zápisníc, teda nevznikol by žiaden nový register partnerských spolužití.„Nie je jasné, či to bude v evidencii notárov, ako to budú ľudia vlastne dokazovať, že to majú uzavreté. Či budú musieť pri každej situácii predkladať potvrdenie u notára,“ skonštatoval pre aktuality.sk Martin Macko z iniciatívy Inakosť.

Slabé právne ukotvenie inštitútu ďalší z bodov kritiky ľudskoprávnych expertov, ktorí považovali návrh zákona za nedostatočný, keďže neexistencia právnej úpravy zväzkov osôb rovnakého pohlavia spôsobuje takýmto osobám značné problémy v ich každodennom živote. Predkladateľ Ondrej Dostál tiež skonštatoval , že zákon neobsahuje všetky náležitosti registrovaných partnerstiev: „Nie je to plnohodnotné životné partnerstvo, ako bol napríklad návrh, ktorý predložil kolega Tomáš Valášek z Progresívneho Slovenska“.

Na porovnanie starší zákon z dielne Sas, ktorý niesol názov “Zákon o registrovanom partnerstve” predpokladal uzavretie zväzku na matrike, vyživovaciu povinnosť alebo zverenie maloletého dieťaťa do starostlivosti druhého partnera. Návrh zákona , ktorého predkladateľom bol Tomáš Valášek išiel ešte ďalej a predpokladal zápis životného partnerstva na matričnom úrade, vyživovaciu povinnosť medzi partnermi, bezpodielové spoluvlastníctvo alebo osvojenie maloletého dieťaťa.

ukotviť
existuje
pdf
poskytnúť
Definícia
uvádza
matrike
vedená
skonštatoval
považovali
spôsobuje
skonštatoval
starší zákon
Návrh zákona


...ten list (predstaviteľov spoločnosti v prípade sporu o pozemok pod nákupným centrom CIty Arena, pozn.) prišiel tesne pred zastupiteľstvom (...).

Poslancom Mestského zastupiteľstva v Trnave boli doručné dva listy zo strany predstaviteľov spoločnosti City-Arena a.s.. Na základe dokumentov, ktoré má Demagog.SK k dispozícii prvý z nich bol doručený 4. decembra 2017, ktorého vecou malo byť informovanie o aktuálnych krokoch primátora mesta Trnava. Druhý list bol doručený 2.októbra 2018, pričom zasadnutie prebiehalo iba o deň neskôr 3.októbra 2018. Na základe týchto informácií môžeme konštatovať, že výrok primátora Bročku je pravdivý. V roku 2012 bol jednomyseľne všetkými poslancami Mestského zastupiteľstva v Trnave schválený predaj a prenájom pozemkov pod novovybudovaným štadiónom s nákupným centrom spoločnosti City-Arena, a.s., ktorej pozemky boli predané bez verejnej súťaže za symbolické jedno euro s tým, že protihodnota bude vo forme zrekonštruovania mestského Štadióna Antona Malatinského. O tri roky neskôr, v roku 2015, primátor Peter Bročka podpísal rozhodnutie o kolaudácii rekonštrukcie mestského štadióna Antona Malatinského, ako aj preberací protokol k jeho technickému zhodnoteniu, bez pripomienok. 10. novembra 2017 podalo mesto Trnava žalobu vo veci určenia vlastníckeho práva k nehnuteľnostiam prevedeným kúpnou zmluvou. Primátor Bročka " predaj pozemkov za jedno euro spochybňuje , argumentuje pritom poskytnutím neoprávnenej štátnej pomoci, čo je podľa jeho názoru v rozpore z pravidlami fungovania Európskej únie. " Prvé zasadnutie, na ktorom obidve strany mali predložiť dôkazové materiáli, znalecké posudky a iné dokumenty prebehlo v júni 2018. Predstavitelia spoločnosti tiež informovali listom poslancov 4. decembra 2017, pred posledným zasadnutím Mestského zastupiteľstva, o podanej žalobe a o tom, že prípadný úspech mesta na súde by nebol výhodný pre mesto. Druhý list zo strany spoločnosti bol doručený 2.októbra.2018, pričom zastupiteľstvo mimoriadne zasadalo 3. októbra 2018. Záhlavie listu pre poslancov mestského zastupiteľstva doručený 4. decembra 2017 Záhlavie listu pre poslancov mestského zastupiteľstva zo dňa 2. októbra 2018 Na mimoriadnom rokovaní bolo prijaté uznesenie poslancov, podľa ktorého nesúhlasia s ďalším pokračovaním sporu mesta so spoločnosťami City-Arena a City-Arena Plus. Hlavným argumentom bol fakt, že podaná žaloba nebola prediskutovaná a schválená mestským zastupiteľstvom. Primátor Bročka uznesenie nepodpísal , na základe čoho bude opätovné zasadnutie prebiehať 6. novembra 2018. Okresný súd v Trnave však žalobu mesta 14. októbra 2018 zamietlo , s tým, že mesto musí zaplatiť trovy konania, ktoré podľa odhadov môžu prevýšiť 100 tisíc eur. Dátum zverejnenia analýzy: 31.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

predaj podpísal spochybňuje listom doručený mimoriadne nepodpísal zamietlo