800 miliónov eur je čiastka, ktorá bol na dohodách vyplatená v roku 2011, 2012 ešte nemáme zatiaľ sumarizáciu. To je 800 miliónov eur, ktoré neboli zodvodnené.

Nepodarilo sa nám nájsť žiadne verejne dostupné informácie o čiastke, ktorá bola spolu vyplatená v roku 2011 na platy ľudí pracujúcich na dohodu. Podľa Inštitútu zamestnanosti (.doc) bolo v roku 2011 ľudí pracujúcich na dohodu takmer 400 tisíc: "Ľudí pracujúcich na dohodu bolo podľa údajov zo Sociálnej poisťovne v minulom roku viac ako 387 tis. v novembri a takmer 400 tis. v júni." Ani táto správa však neponúka údaj o tom, koľko spolu títo dohodári za rok 2011 zarobili. Výrok ministra Richtera preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Inštitútu zamestnanosti


Vy ste sľúbili, že obsadíte ten úrad tak, aby nemohli byť pochybnosti o tom, že tam chcete svojho človeka a ani jeden jediný krát, ani jeden jediný krát ste za to nezahlasovali.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný vzhľadom na to, že všetky tri voľby predsedu Najvyššieho kontrolného úradu SR prebehli v parlamente tajným hlasovaním. Z hlasovania je však zrejmé, že o oboch prípadoch za Kamila Krnáča a V. Klimeša nehlasovali všetci poslanci opozičných strán. Vzhľadom na to, že obe hlasovania boli tajné, nevieme overiť koľko, a či vôbec poslanci SMER-SD hlasovali za Krnáča. Post predsedu Národného kontrolného úradu je v súčasnosti neobsadený a na jeho čele stále zostáva Ján Jasovský, ktorému sa skončilo funkčné obdobie už vo februári 2012. Predseda vlády a politici zo strany Smer-SD deklarovali, že post predsedu NKÚ patrí opozícii. Vzhľadom na to, že všetky tri voľby ( 26.júla 2012 , 18.septembra 2012 a 11.decembra 2012 ) prebehli tajne, nie je možné zistiť či časť poslancov strany SMER hlasovala za jedného z dvoch opozičných kandidátov Kamila Krnáča a Vladimíra Klimeša. Smer sľúbil svojich 10 hlasov , ak sa opozícia jednohlasne zhodne na kandidátovi. Po neúspešných hlasovaniach opozícia obviňuvala stranu SMER-SD z nedodržania sľubu a nehlasovania, naopak vládna strana tvrdí, že opozícia sa pri voľbe predsedu NKÚ vzájomne klame. Vzhľadom na to, že hlasovanie prebehlo tajne, nevieme učiť ktorá strana má pravdu. Je však zrejmé, že v oboch prípadoch za K. Krnáča nehlasovali všetci poslanci opozičných strán. Ani za V. Klimeša nehlasovali všetci opozičný poslanci. Dátum zverejnenia analýzy: 04.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Post
26.júla 2012
18.septembra 2012
11.decembra 2012
10 hlasov
opozícia
vládna strana
nehlasovali


...mestská časť Bratislava – Vrakuňa ešte v roku 2002 vydala zákaz používať domové studne na polievanie zeleniny a ovocných stromov. Tento zákaz platí dodnes.

Starostka bratislavskej mestskej časti Vrakuňa v roku 2002 skutočne vydala všeobecný zákaz používania podzemných vôd čerpaných z vlastných studní na polievanie zeleniny a ovocia určených na konzum. Tento zákaz mal platiť až do odvolania. Jeho platnosť až do súčasnosti potvrdzuje aj web mestskej časti Vrakuňa. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

všeobecný zákaz
web
mája 2017
likvidáciou toxickej skládky


Pretože odchod z eurozóny je ten najkatastrofálnejší scenár aký si vôbec vieme predstaviť.


Ta inšpekcia, ktorá preveruje, možné pochybenia policajtov, priamo spadá pod riadenie ministra vnútra.

M. Fedor hovorí o všeobecnom postupe polície v prípade preverovania jej správnosti postupov. Je skutočne pravdou, že takáto inšpekcia by spadala pod riadenie ministra vnútra. Je však treba podotknúť, že v prípade prípade Nitry zatiaľ takáto inšpekcia nebola vytvorená. Výrok napriek tomu hodnotíme ako pravdivý. Sekcia kontroly a inšpekčnej služby MV SR je "samostatný útvar Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, výlučne podriadený ministrovi vnútra Slovenskej republiky, nezávislý od riadenia a štruktúr polície, ktorý plní úlohy na úseku kontroly a inšpekčnej služby...na úseku inšpekčnej služby odhaľuje a vyšetruje trestnú činnosť príslušníkov Policajného zboru." Avšak podľa doterajších vyhlásení R. Kaliňáka, minister nepovažoval inšpekciu policajných postupov za potrebnú. TASR (29. január 2014) " Minister zatiaľ nevidí dôvod, aby postup polície v Nitre prešetrila inšpekcia ministerstva vnútra." Dátum zverejnenia analýzy: 10.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Sekcia TASR


To je zlodejina za 15,4 milióna eur, maličký softvérik, ktorý Pellegrini dovolil vlastne nakúpiť, a keď bol štátny tajomník Ministerstva financií, ja som presne ten istý software dal naprogramovať za 28.000 eur, 550× lacnejšie a to je presne tá kauza, kde podľa dvoch svedkov Pellegrini zobral úplatok 150.000 eur.

Virtuálna registračná pokladnica (VRP) je aplikácia Finančnej správy, ktorá slovenským podnikateľom umožňuje robiť evidenciu tržieb. Od júla 2022 sa využíva jej nová verzia, ktorá štát stála 28-tisíc eur. Vytvorenie novej VRP mali na starosti externí programátori a zamestnanci Finančnej správy. Predošlá verzia aplikácie, ktorú Finančná správa kúpila od firmy Alexis podnikateľa Suchobu, stála 15,4 milióna eur, čo je 540-krát viac.

K nákupu od firmy Alexis sa viaže aj meno Petra Pellegriniho, ktorý bol v čase podpisu zmluvy o dodaní VRP1 štátny tajomník Ministerstva financií. Podľa výpovede bývalého riaditeľa Finančnej správy, Františka Imreczeho, mal Pellegrini dostať úplatok vo výške 150-tisíc eur výmenou za presadenie zmeny zákona, ktorá by umožnila používanie VRP. Imrecze tvrdí , že Pellegrini ho požiadal aby peniaze nedostal priamo od podnikateľa Suchobu, ale cez prostredníka oligarchu Miroslava Výboha. Suchoba vypovedal, že Výbohovi odovzdal 150-tisíc eur pre Pellegriniho v škatuli od šampanského. Pellegrini kvôli obvineniu vypovedal na NAKA , avšak prijatie úplatku zásadne odmieta. Celá záležitosť je prešetrovaná v rámci medializovanej kauzy Mýtnik.

evidenciu nová Vytvorenie dostať tvrdí NAKA


90-timi hlasmi sme tento dokument (Globálny pakt OSN o migrácii, pozn.) odmietli.

O neprijatí Globálneho paktu OSN o migrácii hlasovali poslanci Národnej rady SR 29. novembra 2018. O uznesenie sa hlasovalo ako o celku. Za neprijatie paktu hlasovalo 90 poslancov NR SR, teda návrh o neprijatí prešiel. Za odmietnutie hlasovali všetci poslanci SMER-SD, SNS, ĽS-NS, dvaja poslanci Most-Híd a niektorí opoziční poslanci za SME RODINA a niekoľko nezaradených poslancov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 10.12.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

hlasovali


V roku 2012 práve pán primátor vymenoval do funkcie šéfa takejto spoločnosti (mestskej, pozn.) člena strany Smer.

Demagog.sk hodnotí výrok ako neoveriteľný, keďže strany nezverejňujú mená svojich členov. Riaditeľmi mestských podnikov v Banskej Bystrici v súčasnosti sú:

mestských podnikov


Ja len zopakujem, že som dostal nebytový priestor, ktorý bol v zdevastovanom stave, vyžadoval si rozsiahle investície alebo teda obnovu, aby sa tam vôbec dalo bývať.

V akom stave bol tento priestor, a za akých podmienok neskôr byt J. Figeľ odkúpil nie je možné overiť z nezávislého zdroja.


Je tu rozhodnutie jedno z globálnych alebo veľkých automobiliek z Veľkej Británie, ktorá dokonca aj po ohlásení brexitu potvrdila rozhodnutie investovať.

Minister financií mal na mysli pravdepodobne britskú automobilku Jaguar Land Rover, ktorá v roku 2015 po dohode a podpísaní investičnej zmluvy s vládou oznámila príchod na Slovensko s vybudovaním závodu pri Nitre. Táto automobilka, v poradí štvrtá na Slovensku, oznámila svoj príchod ešte pred vystúpením Veľkej Británie z Európskej únie. Výroba by v nitrianskom závode mala začať už tento rok a Jaguar Land Rover dokonca oznámil, že má v pláne zamestnať až 6 tisíc ľudí a rozšíriť svoj závod. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V prvej fáze výroby na Slovensku by mal Jaguar Land Rover zamestnať 3 tisíc ľudí, vyrábať 150-tisíc automobilov ročne. V druhej fáze majú čísla narásť. Automobilka plánuje okrem závodu pre výrobu automobilov pristaviť aj objekt na montáž batériových modulov, čím by sa skladové priestory pri Nitre zväčšili z plochy pôvodných 64-tisíc kilometrov štvorcových na 75-tisíc kilometrov štvorcových. Otázky ohľadom pôsobenia a investícií automobilky Jaguar Land Rover sa objavili po britskom referende o vystúpení z Európskej únie. Prevádzkový riaditeľ Jaguar Land Rover na Slovensku, Alexander Wortberg však ubezpečil , že na zámeroch britskej automobilky brexit nič nezmení. Automobilka sa aj napriek brexitu má držať svojich plánov a dodržať plánový začiatok výroby koncom roka 2018. Firma ohlásila nábor zamestnancov v októbri 2017.

príchod rozšíriť zväčšili ubezpečil nábor


Povedali sme, že chceme euro, 1. januára 2009 všetci kričali, to sa nedá. Povedali sme, že chceme dosiahnuť kurz, ktorý sa bude blížiť k 30 korunám, -to sa nedá. Potom prišla otázka procedúry nadmerného deficitu, - to nedokážete. Potom sme si namaľovali rozpočty na roky 2013, - nereálny. Na roky 2014 - nereálny. 2015 - nereálny. 2016 - nereálny. Vždy všetci kričia, že nereálne, a na konci dňa všetko, čo povieme, platí. My fakt držíme slovo.

Predseda vlády Robert Fico počas svojich troch vlád (2006-2010, 2012-2016, 2016 - ) čelil kritike zo strany opozície v otázkach zavedenia eura a následného konverzného kurzu, ako aj v otázkach rozpočtu a rozpočtového deficitu. V roku 2014 však skutočné výdavky štátneho rozpočtu presiahli výšku v schválenom rozpočte, a preto hodnotíme výrok Roberta Fica ako nepravdivý. Počas parlamentnej Hodiny otázok v marci 2008 Fico presvedčivo obhajoval zavedenie eura, ktoré má podľa neho " viac výhod ako nevýhod". Atmosféru pred prijatím eura v roku 2009 nazval predseda vlády "jednou špinavou politickou hrou". Na druhej strane však uviedol, že opozícia sa spolieha na negatívne dopady eura na obyvateľstvo, čím by mohli poškodiť reputáciu vlády, ktorá prijatie eura vehemetne presadzuje. Vytvorenie koalície Smer-SD/SNS/ĽS-HZDS v roku 2006 podľa "opozičných prognóz" ohrozilo prijatie eura v plánovanom termíne. Slovenská koruna vstúpila do kurzového mechanizmu ERM 2 v novembri 2005 s centrálnou paritou na úrovni 38,455 SKK/EUR. Jej sústavné posilňovanie vyvolalo zmeny centrálnej parity, ktorá revalvovala dvakrát, a to poslednýkrát v máji 2008 na úroveň 30,126 SKK/EUR. Predseda vlády označil kurz za "optimálny" a minister financií Počiatek za "úspech pre ľudí" a "dobrú správu pre spoločnosť", keďže kurz nepoškodzuje podnikateľský sektor. Naopak podpredseda KDH Július Brocka vyjadril celkové sklamanie s prijatím eura, ktorým Slovensko podľa neho stratí výhodu oproti bohatším krajinám EU. Taktiež vtedajší predseda poslaneckého klubu SDKÚ-DS Stanislav Janiš nezaprel sklamanie nad konverzným kurzom, ktorý by mohol byť o korunu nižší. Procedúra nadmerného deficitu sa v prípade Slovenska začala v roku 2009, keď deficit verejných financií dosiahol 6,3%. Postup pri nadmernom deficite je súčasťou nápravnej časti Paktu stability a rastu v prípade, keď deficit verejných financií prekročí 3 % HDP. O začatí tohto procesu rozhoduje Rada EÚ za základe odporúčania Európskej komisie. Dotknutý štát spravidla dostane nápravné odporúčania a termín dokedy ich musí prijať. Podľa Európskej komisii Slovensko malo znížiť deficit do roku 2013, čo sa slovenskej vláde podarilo aj napriek tomu, že opozícia bola voči tomuto termínu skeptická. „Realita je taká, že podnikateľské prostredie na Slovensku sa výrazne zhoršuje a nevytvárajú sa podmienky a predpoklady na udržateľnosť verejných financií, prílev investícií a udržateľný rast ekonomiky a zamestnanosti," povedal Ivan Mikloš, bývalý minister financií a poslanec SDKÚ ešte v roku 2009. V roku 2013 sa však deficit štátneho rozpočtu dostal na hodnotu 2,8 % HDP a následne v roku 2014 Slovensko bolo vyradené z procedúry nadmerného deficitu. V roku 2013 si aj štátny rozpočet vyslúžil pestrú kritiku opozície , ktorá ho označila za "antisociálny" , "nesplniteľný" , "nereálny" či "postavený na vode" . Predseda SDKÚ-DS Pavol Frešo vyčítal zvyšovanie daní, zatiaľ čo Béla Bugár spochybnil udržateľnosť deficitu HDP na 3%, keď skonštatoval, že Smer rieši problémy "vytváraním ďalších problémov" . Poslanec za SDKÚ Viliam Novotný kritizoval naprojektované príjmy do zdravotníctva a chýbajúce financie na vývoj hospododárenia verejných nemocníc. Beblavý, na druhej strane, podotkol , že zvyšovaním daní a odvodov bude viesť k "trvalej bolesti" a spomaleniu rastu životnej úrovne občanov. Napriek tomu na prahu roku 2014 deficit štátneho rozpočtu bol o jednu miliardu nižší než plánovaný. Na margo úspešnosti naplnenia rozpočtu sa Robert Fico vyjadril : " Splnili sme cieľ zastaviť 5 až 10 % daňových únikov a verím, že tento boj bude rovnako úspešný aj v tomto roku.“ Rovnako aj predstavený rozpočet na rok 2014 sa nevyhol tvrdej kritike opozície, ktorá ho opäť považovala za neudržateľný. Bývalý minister financií Ivan Mikloš kritizoval negatívne dopady rozpočtu na rastúcu nezamestnanosť a "žmýkanie" malých podnikateľov zavedenými daňovými licenciami. Ficovu vládu nazval nekompetentnou a bezradnou. Opozícia zároveň priznala, že daňovými reformami si polepšia veľké firmy a "oligarchovia" , zatiaľ čo malé podniky si pohoršia. Béla Bugár však pripomenul , že Fico svoje sľuby o nezvyšovaní daní nedokázal splniť. Naopak, podľa ministra financií Petra Kažimíra schválený rozpočet vytváral predpoklady pre znižovanie deficitu a zároveň pre podporu ekonomického rastu, rastu zamestnanosti a zlepšovanie životnej úrovne. Ani rozpočet na rok 2015 sa neobišiel bez výhrad opozície. Podľa predsedu SaS Richarda Sulíka odpustenie odvodov zamestnancov s malými príjmami či zvyšovanie platov vo verejnej správe predstavovali rizikové výpadky vo verejných príjmoch, čím označuje schválený rozpočet za "nezodpovedný" . Navyše rozpočet nebral podľa neho do úvahy neočakávané možné výdavky spojené s krízou na Ukrajine. Mimo iného kritizoval Ficovu vládu za ponechanie 20% DPH, ktorá mala byť len dočasnou náhradou za 19% DPH. Strana SaS nešetrila kritikou ani pri ukážke rozpočtu na rok 2016. V júli 2015 počas krízy v Grécku Eugen Jurzyca podotkol , že Grécko by malo byť "mementom" pre slovenskú vládu, ktorá odkladá konsolidáciu verejného dlhu na nasledujúce roky. Aj líder KDH Ján Figeľ vyjadril nespokojnosť s rastúcim verejným dlhom, ktorý by mal narásť o vyše miliardu. "Za tento dlh nebudú ručiť politici strany Smer, ale ľudia na Slovensku, ktorí ho budú musieť splácať zo svojich daní v ďalších rokoch, " dodal Figeľ. V rámci hlasovania o rozpočte prešli aj niektoré pozmeňujúce návrhy, ale žiaden z nich však nebol opozičný. KDH napríklad navrhovala prehodnotiť efektivitu účasti orgánov v medzinárodných organizáciách, posilniť resort školstva presunom 55 mil. eur či venovať 440 tis. eur na opravy prezidentského paláca počas slovenského predsedníctva v Rade EU. Na základe údajov o štátnom rozpočte je možné uviesť, že skutočný deficit štátneho rozpočtu Ficovej vlády bol v súlade so schváleným deficitom vo všetkých rokoch okrem roku 2014, kedy deficit prekročil stanovenú výšku o takmer 1,7 mld. eur. Teda v roku 2014 mohol byť, na základe Ficových slov, štátny rozpočet "nereálny". V ostatných rokoch bol skutočný deficit takmer o miliardu nižší než predpokladaný v schválenom rozpočte. Pre presnosť je nutné uviesť, že Fico nespomína o aký rozpočet sa jedná. Tu predpokladáme, že spomína štátny rozpočet, ktorý parlament schvaľuje každý rok na nasledújuci rok, nie rozpočet verejnej správy. Dátum zverejnenia analýzy: 20.11.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

nazval
uviedol,
ohrozilo
označil
vyjadril
nezaprel
Procedúra nadmerného deficitu
dosiahol
povedal
dostal
pestrú kritiku opozície
vyčítal
kritizoval
podotkol
vyjadril
kritizoval
pripomenul
Petra Kažimíra
Richarda Sulíka
podotkol
dodal
navrhovala
štátnom rozpočte


A vo Vallette som ponúkol, že krajiny V4 okamžite pripravia 300 ľudí do operácie FRONTEX.

Na summite EÚ vo Vallette sa V4 zhodla na vyslaní 300 svojich expertov do európskej agentúry na ochranu hraníc (FRONTEX) a do Európskeho podporného úradu pre azyl (EASO), z toho 75 ľudí vyšle Slovensko. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zhodlo
TASR
Summit EÚ-Afrika
poznamenal


Slovenská republika najbližšie tri roky bude mať najvyšší nárast verejného dlhu v histórii od roku 1993. Nasledujúce tri roky bude mať najvyšší nárast hrubého verejného dlhu. Z 30 miliárd eur na 46,5 miliardy eur.

Hrubý verejný dlh Slovenska bol v roku 2011 približne 30 miliárd eur. V roku 2015, čiže o tri roky je hrubý verejný dlh očakávaný na úrovni 44 mld. eur. Nie je pravdou, že nárast hrubého verejného dlhu v rokoch 2012-2015 bude najvyšší nárast od roku 1993. Hrubý verejný dlh rástol rýchlejšie napríklad v rokoch 1998-1999.

Eurostatu
MF SR


Reálne príjmy sudcov, teda platy sudcov sa znížili.

V zákone o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov SR (.pdf) sú okrem iných aj tieto prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2011 platné pre sudcov . "(4) V roku 2011 patrí mesačne sudcovi ústavného súdu plat vo výške 1,3-násobku platu poslanca zvýšeného o 5 %. (8) V roku 2011 je priemerným platom sudcu plat poslanca zvýšený o 5 %. (9) V roku 2011 je základným platom sudcu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky a sudcu Špecializovaného trestného súdu plat vo výške 1,3-násobku platu poslanca zvýšeného o 5 %." Platy sudcov podľa výpočtu agentúry SITA od nového roku poklesli o 10% (z 2 234 eur na 2 010 eur.) Tejto téme sa venoval tiež denník Pravda , ktorý podľa prijatej novely vypočítal, že základné platy sudcov sa znížia až o 8%.

platových pomeroch
poklesli
Pravda


Ten mandát (na jednanie o finančnej pomoci Grécku, pozn.), ktorý bol na toto potrebný, sme mali a stačí vládny mandát.

Nevieme, aký "vládny mandát" minister myslí, a či niečo podobné ako vládny mandát existuje a bolo udelené.


...ja mám informácie od mojich predsedov, teda nie mojich predsedov, ale predsedov napríklad rusínskych organizácií, ktorí nesúhlasia s týmto návrhom…

Denník Pravda prišiel s vyhlásením podpredsedu Zväzu Rusínov-Ukrajincov Slovenskej republiky Pavla Bogdana, že oni by navrhovanú novelu len podporili, ale obáva sa chýbajúcej politickej vôle. „Slovenskí politici sa boja Maďarov, Maďari sa boja Slovákov a my ostatní na to len doplácame. To platí všeobecne o národnostnej politike na Slovensku,“ povedal pre denník Bogdan.

Pravda


Robert Fico, keď bol naposledy na summite a rokovalo sa o Cypre, tak on práve on, slovenský predseda vlády povedal, že O.K. pomôžme Cypru, ale máme aj podmienky. A našou podmienkou a to je podmienka, ku ktorej sa dneska pripája Francúzsko aj Nemecko je, aby boli odtajnené zo strany Cypru schránkové firmy. To nebol niekto, iný, to bol Robert Fico.

Výrok europoslankyne Flašíkovej-Beňovej označujeme za neoveriteľný. Je pravda, že predstavitelia Slovenskej diplomacie i premiér Fico komunikovali pred domácimi médiami ako jednu zo svojich podmienok pomoci Cypru požiadavku odtajnenia cyperských schránkových firiem. Nepodarilo sa nám však nájsť nezávislý zdroj potvrdzujúci, že to bol práve slovenský premiér, kto s touto požiadavkou na európskej úrovni prišiel ako prvý. Robert Fico naozaj požaduje, aby došlo k odtajneniu Cyperských schránkových firiem: "Slovensko naďalej požaduje, aby Cyprus aktívnejšie spolupracoval pri výmene informácií s ostatnými štátmi EÚ." Robert Fico chcel hlavne preskúmať pozadie cyperských firiem, pôsobiacich na Slovensku: " My chceme vedieť, kto sú ich skutoční vlastníci, nie iba konatelia, či riaditelia. Očakávam od Cypru, že tieto informácie bude poskytovať. Bude to jedna z významných podmienok nášho prípadného súhlasu na finančnú pomoc tejto krajine." V tejto súvislosti je dôležité podotknúť, že Robert Fico vyslovil tieto podmienky ešte koncom júna 2012. Informovali o tom SME i TASR , pre ktoré sa premiér na margo odtajnenia schránkových firiem vyjadril: "Bude to pre nás pomerne významná požiadavka pri diskusiách o pomoci Cypru." 24.3.2013 Pravda a 23.3.2013 HN informovali, že súčasťou dohody o finančnej pomoci Cypru je i memorandum, ktorého doložka hovorí o z lepšení výmeny informácií o daniach a schránkových firmách, ktoré sú na Cypre. Za túto doložku sa údajne okrem Slovenska postavilo i Nemecka, Holandsko a Fínsko. Predstavitelia ktorého z týchto štátov však boli iniciátormi tejto požiadavky, sa nám z nezávislého zdroja overiť nepodarilo. Dátum zverejnenia analýzy: 22.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Robert Fico
SME
TASR
Pravda
HN


Prezident Kiska nemá žiadne výkonné právomoci.

Exekutívna moc je v slovenskom politickom systéme v ústave pridelená vláde, na ktorej čele je predseda vlády a prezidentovi SR. Prezident takýmito právomocami teda disponuje napriek tomu, že ich tradične nevykonáva. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

ústave


...sudcovia majú 100% náhradu v prípade PN.

Výška náhrady príjmu alebo nemocenskej v PN sa pre sudcu vypočíta ako rozdiel sumy funkčného platu (od ktorej sa odpočítajú preddavok z dani príjmov, poistné za zdravotné poistenie, nemocenské, starobné a invalidné) a náhrady príjmu alebo nemocenská . V praxi ide teda o 100% náhradu platu, keďže výška príplatku k príjmu resp. k nemocenskému v podstate je funkčný plat po odpočítaní preddavku z dani príjmov, poistné za zdravotné poistenie, nemocenské, starobné a invalidné - ktoré by musel sudca platiť aj vo výkone funkcie. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Zákon o sudcoch a prísediacich v prípade náhrady práceneschopnosti uvádza: "§ 93 Príplatok k náhrade príjmu a príplatok k nemocenskému (1) Ak je sudca uznaný pre chorobu alebo úraz za dočasne neschopného na výkon funkcie a vznikol mu nárok na náhradu príjmu alebo nárok na nemocenské podľa osobitného predpisu, patrí mu príplatok k náhrade príjmu alebo príplatok k nemocenskému vo výške rozdielu medzi funkčným platom po odpočítaní preddavku na daň z príjmov zo závislej činnosti, poistného na zdravotné poistenie, poistného na nemocenské poistenie, poistného na starobné poistenie, poistného na invalidné poistenie a poskytnutou náhradou príjmu alebo poskytnutým nemocenským. (2) Príplatok k náhrade príjmu a príplatok k nemocenskému sudcovi nepatrí, ak dočasná neschopnosť sudcu na výkon jeho funkcie vznikla pre úraz pri výkone funkcie alebo pre chorobu z povolania." Nárok na náhradu príjmu je bližšie špecifikovaný v zákone č. 462/2003 Z. z . o náhrade príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Podľa neho majú zamestnanci jasne definovaný podiel z platu, ktorý ako PNku dostávajú "§ 8 Výška náhrady príjmu (1) Výška náhrady príjmu je v období a) od prvého dňa dočasnej pracovnej neschopnosti do tretieho dňa dočasnej pracovnej neschopnosti 25 % denného vymeriavacieho základu zamestnanca a b) od štvrtého dňa dočasnej pracovnej neschopnosti do desiateho dňa dočasnej pracovnej neschopnosti 55 % denného vymeriavacieho základu. (2) V kolektívnej zmluve uzatvorenej podľa osobitného predpisu14) možno dohodnúť dennú výšku náhrady príjmu vo vyššej percentuálnej sadzbe, najviac vo výške 80 % denného vymeriavacieho základu." Nárok na nemocenské upravuje druhá hlava zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení. Dátum zverejnenia analýzy: 04.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákon


Pán Štefanec, ja nepoznám tu veľa investorov, ktorí by prišli bez toho, že by nemali daňové prázdniny. Všetci kľúčoví investori,ktorí sú dnes vlajkovými loďami našej ekonomiky, mali a dokonca mnohí z nich majú daňové prázdniny.

Portál aktualne.sk uvádza, že štát poskytol podľa rezortu hospodárstva v rokoch 2002 až 2010 daňové úľavy takmer deväťdesiatim firmám. “Napríklad Volkswagen dostal podľa rezortu hospodárstva daňovú úľavu vo výške takmer 431 miliónov korún. "Daňové prázdniny" sa spoločnosti skončili v roku 2008. “Úľavy dostali aj v PCA Slovakia, kde vyrábajú automobily Citroën a Peugeot. Prilepšili si ale aj firmy ako Getrag Ford Transmissions, Johnson Controls či Leoni Autokabel Slowakia. Všetky sa zaoberajú výrobou súčiastok do automobilov. “ píše sa v článku ďalej. Zákon 321/2011 o poskytovaní investičnej pomoci (.pdf), novelizovaný a schválený 30.6.2011 upravuje obdobie úľavy na dani investorov z päť na desať. Keďže je investorom takáto možnosť “daňových prázdnin“ v zákone, predpokladáme, že ju investori využili. Najväčší investori na Slovensku sú podľa hnonline.sk Volkswagen Slovakia a U.S. Steel Košice. Tí dostali od štátu pomoc vo forme daňovej úľavy. Automobilky PSA Peugeot Citroën a Kia dostali väčšinu peňazí od štátu priamo. Ďaľší investori: Allianz - Slovenská poisťovňa, a.s. ENL SK s.r.o. Heineken Slovensko, a.s. Holcim (Slovensko) a.s. Kia Motors Slovakia s.r.o. Mondi SCP, a.s. PF/ACT, s.r.o. PSA Slovakia, s.r.o. Samsung Electronics Slovakia s.r.o. Slovak Telekom, a.s. Slovalco, a.s. Slovenské elektrárne, a.s. SLOVNAFT, a.s. U. S. Steel Košice, s.r.o. Volkswagen Slovakia, a.s. GETRAG FORD Transmissions Slovakia, s.r.o. Nepodarilo sa nám nájsť žiadneho veľkého investora, ktorý by na Slovensko prišiel bez toho, aby mal daňové prázdniny, ktoré sú navyše zakotvené v zákone. Výrok teda hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 28.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

aktualne.sk

hnonline.sk


keby sme chceli korektne teraz informovať verejnosť, tak vytiahneme na stôl 1000 prípadov z Európy, kde bývalí ministri, členovia vlád, predsedovia vlád a ďalší sedia na ústavných súdov

V Európe nie je výnimkou, že na Ústavný súd prichádzajú politici. Tvrdenie Roberta Fica preto v duchu povedaného hodnotíme ako ešte pravdivé. V roku 2011 bol v Nemecku za ústavneho sudcu zvolený Peter Müller - niekdajší krajinský premiér a minister spravodlivosti. V máji 2020 bol za predsedu nemeckého Ústavného súdu zvolený niekdajší politik CDU Stephan Herbarth. Od roku 2013 je sudcom talianskeho Ústavneho súdu Guilliano Amato - predtým premiér a šéf viacerých rezortov. Členom francúzskej Ústavnej rady - tamojšej obdoby Ústavneho súdu - boli a sú aj niekdajší politici. Napríklad Laurent Fabius , V aléry Giscard d'Estaing či Alain Juppé .

bol
bol
predtým
Laurent Fabius
aléry Giscard d'Estaing
Alain Juppé


Riaditeľ SIS odmietne zbaviť príslušníkov SIS mlčanlivosti a premiérka Radičová hovorí o tom, že to sa tak stalo v minulosti, ale že teraz bude mať polícia druhý pokus k tomu, aby vyšetrila túto kauzu.

V minulosti K. Mitrík odmietol v súvislosti s kauzou Gorila zbaviť mlčanlivosti príslušníkov SIS . Informáciu priniesol denník SME . V súčasnosti v rámci vyšetrovania kauzy Gorila prebieha druhý pokus o zbavenie mlčanlivosti príslušníkov SIS, najmä šéfa SIS K. Mitríka. O zbavení mlčanlivosti rozhodne prezident, ktorý v pondelok (23. januára 2012) dostal stanovisko SIS k žiadosti vyšetrovateľa o pozbavenie povinnosti mlčanlivosti riaditeľa SIS. Hlava štátu si však na základe tohto stanoviska vyžiadala doplnenie informácie k žiadosti od vyšetrovateľa. "V žiadosti totiž nie je odôvodnený účel , rozsah a lehota platnosti oslobodenia od povinnosti mlčanlivosti v súlade so všeobecne záväznými predpismi, Trestným poriadkom a zákonom o ochrane utajovaných skutočností. List vyšetrovateľovi prezident odoslal. Len čo od vyšetrovateľa príde odpoveď s doplňujúcimi informáciami k žiadosti, prezident republiky rozhodne o pozbavení povinnosti mlčanlivosti riaditeľa SIS," uviedol hovorca prezidenta. "Ak vyšetrovateľ požiada v rámci nového vyšetrovania o zbavenie mlčanlivosti príslušníkov SIS v súvislosti s materiálom Gorila, a ak táto žiadosť bude spĺňať všetky zákonom stanovené náležitosti, riaditeľ SIS je pripravený žiadosti vyhovieť," informoval tlačový odbor Úradu vlády SR.

SME
Hlava štátu
Úradu vlády SR.


Ja, keď som napr. informoval minulý týždeň o miliónoch tak som už to urobil v dobrej viere, pretože sme mali do pár hodín odletieť na Ukrajinu, musím povedať pravdu, s kufrom peňazí s 1.200.000 EUR v keši, aby sme vyplatili priamo 2 000 000 rúšok dodatočných ďalších, ktoré potrebujeme. Samozrejme, kým sme pripravovali celú túto aktivitu tak nám oznámili, že priekupník z Nemecka ich preplatil, zobral a už nám nedajú nič.

Ešte premiér Peter Pellegrini reagoval na kritiku, že krajina nemá dostatok ochranných pomôcok. Tvrdil, že štát chcel kúpiť rúška na Ukrajine, no nemecký priekupník mu ich vykúpil za viac. Už o deň neskôr však jeho slová poprel ukrajinský minister zahraničných vecí Dmitrij Kuleba. „ Skontrolovali sme všetky databázy, uskutočnili konzultácie na všetkých úrovniach a nezistili sme žiadne náznaky, že by sa taký objem rúšok predal do Nemecka,“ uviedol . Navyše, Ukrajina štyri dni predtým zakázala vývoz masiek na tvár. „ A ak to Slovensko plánuje urobiť, potom plánuje obchádzať zákon,” dodal Kuleba. Keďže z verejných zdrojov nie je možné spoľahlivo zistiť, či slovenskej strane „vykúpil” na Ukrajine objednané rúška údajný nemecký priekupník, hodnotíme tvrdenie Petra Pellegriniho ako neoveriteľné.

reagoval uviedol zakázala


Pozrite sa, on argumentuje daňovou prognózou z marca, ktoré je absolútne neaktuálna a ešte si tam aj rozpočtuje výdavky na Ukrajinu, na Ukrajinu štyristo tridsaťpäť miliónov, ktoré Slovensku budú vrátené.

Tomáš reaguje na prehľad výdavkov, ktoré odprezentoval Igor Matovič. Ten totiž do výdavkov zahrnul aj prostriedky, ktoré išli na pomoc Ukrajine. Tie následne odčítal od daňových nadpríjmov. Erik Tomáš správne upozorňuje na to, že niektoré z prostriedkov vynaložených na pomoc Ukrajine preplatí Európska únia.

Európska komisia v reakcií na ruskú inváziu na Ukrajine pripravila plán na finančnú pomoc najviac zasiahnutým členským krajinám.

Koncom apríla vyplatila Európska komisia všetkým členským štátom EÚ dokopy zhruba 3,5 miliardy eur v rámci tohto programu, pričom Slovensko obdržalo 209 miliónov eur.

pripravila vyplatila


Ten rozdiel asi 3,6 miliardy eur v rozsahu 30 rokov znamená pre nás šancu financovať napríklad dvojnásobným objemom údržbu a rozvoj ciest prvej triedy.

Na základe pôvodnej zmluvy na tretí balík (30 km v okolí Žiliny, pozn.) mal štát zaplatiť za 30 rokov dokopy cca 8,5 mld. eur. V decembri prišla ponuka zo strany koncesionára znížiť ročnú platbu z 277 mil. eur na 219 mil. eur (čo je rozdiel 58 mil. eur) Potom by to vychádzalo, že štát by zaplatil spoločne cca 6,561 mld. eur namiesto predpokladaných 8,5 mld. eur. Ušetrilo by sa 1,939 mld. eur., pričom stavebné náklady sa mali znížiť z takmer 2 mld. eur na 1,6 mld. eur (úspora 400 mil. eur). Podľa týchto informácií by bolo ušetrené okolo (1,939 mld. eur + 400 eur, pozn.) 2,339 mld. eur. Na stane druhej podľa údajov ministerstva dopravy investičné náklady na úseky D1 z tretieho balíka by dosiahli pri klasickom verejnom obstarávaní z eurofondov a štátneho rozpočtu 1,6 mld. eur. Prevádzkové náklady počas 30 rokov by dosiahli okolo 300 mil. eur( teda spolu by to bolo 1,9 mld. eur). Celkové náklady počas koncesného obdobia by tvorili 3,1 mld. eur,(čiže 1,9 mld. eur + 3,1 mld. eur) čo dokopy tvorí 5 mld. eur , čo je oproti predpokladaných 8,5 mld. eur (uvedených v prvom odseku, pozn.) úspora cca 3,5 mld. eur.

základe pôvodnej zmluvy

V decembri prišla ponuka


Výstavbu južných rýchlostných ciest už vlani pozastavili.

Sólymos v tomto výroku pravdepodobne naráža na zastavenie verejného obstarávania na zhotoviteľa úseku rýchlostnej cesty R2 Rožňava – Jablonov nad Turňou, ktoré bolo vyhlásené v decembri 2019 a z dôvodu nerealizovateľnosti projektu zastavené v júli 2020. Podľa generálneho riaditeľa Národnej diaľničnej spoločnosti môže zastavenie verejného obstarávania paradoxne urýchliť začiatok výstavby.

Jednalo sa o jeden úsek južnej rýchlostnej cesty, pričom László Sólymos vo svojom príspevku spomína zastavenie výstavby viacerých úsekov. Výstavba časti R2 Kriváň – Mýtna práve prebieha . Preto hodnotíme výrok ako zavádzanie.

zastavenie vyhlásené zastavené prebieha


Prijali sme opatrenia na ochranu pred príliš vysokými nákladmi na lieky pre chudobných.

Napríklad Slovenský rozhlas 4. február 2011 informoval: Novela zákona o zdravotných poisťovniach, ktorú po prezidentovom vete opätovne schválil parlament, zavádza aj limity na doplatky za lieky pre dôchodcov a zdravotne ťažko postihnutých. Od 1. apríla, keď novela zákona nadobudne účinnosť, zaplatia dôchodcovia štvrťročne za lieky maximálne 45 a zdravotne ťažko postihnutí 30 eur . Do tohto limitu sa započíta doplatok ceny najlacnejšieho lieku v konkrétnej kategórii liečiv. Minister zdravotníctva Ivan Uhliarik hovoril o praktickom fungovaní zákona ešte pri prvom predstavení zmeny takto: „Bude to znamenať, ak napr. zaplatia za liek doplatok 10 eur a najlacnejší liek z tej skupiny bude napr. 6 eur, tak sa im budú započítavať do toho 4 eurá. Zdravotná poisťovňa uhradí poistencovi čiastku, o ktorú bol limit spoluúčasti prekročený , do 90 dní po skončení kalendárneho štvrťroka.“

Napríklad Slovenský rozhlas


A túto školu (základnú školu v Trnove, pozn.) chce mesto rušiť, spájať a len preto, že tam vznikne dlh za 15 tisíc eur.  Je ďalších osem škôl, ktoré majú väčšie mínusové nedoplatky (ako škola v Trnove, pozn.)

Je pravdou, že ZŠ v Trnovom mala byť zrušená alebo stať sa elokovaným pracoviskom inej školy z predovšetkým z finančných dôvodov. Demagog.sk sa však nepodarilo získať dostupné relevantné údaje o miere zadlženosti jednotlivých základných škôl zriadených mestom Žilina. Keďže nevieme porovnať zadlženie iných základných škôl so zadlženosťou ZŠ v Trnovom. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

zrušená Komisia správu INEKO Žilinec


...sme novelou ústavy zakotvili priamo ochranu manželstva a rodiny do Ústavy SR (...).

Juraj Blanár odkazuje na ústavný zákon č. 161/2014 Z.z. zo 4. júna 2014, ktorým sa menila Ústava Slovenskej republiky. Podľa novely Ústavy je manželstvo definované ako: "jedinečný zväzok medzi mužom a ženou. Slovenská republika manželstvo všestranne chráni a napomáha jeho dobru. Manželstvo, rodičovstvo a rodina sú pod ochranou zákona. Zaručuje sa osobitná ochrana detí a mladistvých." Nakoľko sa zmenila definícia pojmu manželstva a zaviedla sa ochrana tohoto zväzku, výrok hodnotíme ako pravdivý.

zákon manželstvo hlasovalo hlasovali


Dramaticky sa za Chávezovej vlády zhoršila aj bezpečnostná situácia v krajine. Na sto tisíc obyvateľov pripadá 45 vrážd – ide o dvoj- až strojnásobenie počas posledného desaťročia. Na Slovensku ich na sto tisíc obyvateľov máme 1,5 a v Spojených štátoch, ktoré sú často považované za krajinu s veľkou kriminalitou, je toto číslo 4,8.

Podľa údajov OSN bola v roku 1998 miera vrážď vo Venezuele na 100 000 obyvateľov 19.4, v roku 1999 (prvý rok prezidenta Cháveza) to bolo 25.0. Posledná štatistika je z roku 2010 a uvádza číslo 45.1. To zodpovedá približným číslam, ktoré uvádza Lukáš Krivošík pokiaľ ich porovnáme s posledným údajom pred jeho nástupom do kresla prezidenta. Údaj pre USA sa pohybuje v posledných rokoch medzi 4 a 5. Na Slovensku je miera poctu vrážd na úrovni 1,5. Dátum zverejnenia analýzy: 07.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

OSN


...máme 150-tisíc uchádzačov o zamestnanie, ktorí majú stredoškolské vzdelanie, či už s maturitou alebo bez. 27-tisíc vysokoškolákov a neberiem teraz v úvahu ďalšie kategórie.

Ministrove vyjadrenia vzhľadom na najnovšie čísla Ústredia práce s menšou odchýlkou sedia, výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podľa údajov Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny bolo zaevidovaných ku koncu marca 2017 presne 149 496 uchádzačov o zamestnanie so stredoškolským vzdelaním, či už ide o nižšie odborné vzdelanie, stredné, úplné alebo vyššie odborné vzdelanie. Takmer rovnaké čísla, ako spomínal minister v diskusii, prisudzuje Ústredie práce aj vysokoškolsky vzdelaným uchádzačom o zamestnanie. Vrátane absolventov prvého, druhého, aj tretieho stupňa ide spolu o 25 896 ľudí. Celkovo sa jedná o 257 558 nezamestnaných. Dátum zverejnenia analýzy: 24.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov


Za problémy utečencov nemôžeme, prečo ich máme riešiť my? Za utečeneckú krízu môže Západ - krajiny, ktoré bombardovali Líbyu, intervenovali v Iraku a Afganistane a podporujú sýrsku opozíciu.

Účasť slovenských vojakov na misiách v Afganistane, Sýrii, Iraku, pôvod zbraní, ktoré sa v Sýrii nachádzajú a náš postoj voči rozhodnutiam Rady Bezpečnosti OSN potvrdzujú určitú spoluúčasť a zodpovednosť Slovenska na situácii, v ktorej sa tieto krajiny ocitli. Nedá sa okrem toho plošne obviňovať "Západ" za situáciu v Sýrii, Iraku, Afganistane a Lýbii, nakoľko reakcia západných krajín bola vo všetkých prípadoch odlišná. Slovensko navyše už počas druhej vlády Roberta Fica participovalo na vyhlásení EÚ, v ktorom vyhlásilo umiernenú opozíciu za legitímneho reprezentanta sýrskeho obyvateľstva, čim sa Slovensko de facto postavilo proti Assadovmu režimu. Na základe týchto skutočností je zavádzajúce tvrdiť, že Slovensko za situáciu v Sýrii a iných krajinách odkiaľ pochádzajú utečenci nemôže.

zbrane
vojaci
pozorovateľa
slúžilo
rezolúcie
rezolúcu
Guardian
Väčšina
členom
predsedalo
rezolúcií
Sýrska občianska vojna
Iraku
Afganistane
Lýbii
Sýrii
vyhlásila
Zahraničná politika EÚ


... najvyššia úmrtnosť, reoperovanosť, nadpriemerná dĺžka hospitalizácie. To sú údaje, ktoré hodnotia naše tri nemocnice (v TSK, pozn.)...

V Trenčianskom samosprávnom kraji sa nachádzajú tri štátne nemocnice: Nemocnica s poliklinikou Prievidza, Nemocnica s poliklinikou Považská Bystrica a Nemocnica s poliklinikou v Myjave. V najvyššej úmrtnosti pacientov sa na prvom mieste na Slovensku nachádza nemocnica v Handlovej. Najhoršie výsledky v reoperovanosti má nemocnica v Martine a najvyššiu dĺžku hospitalizácie má nemocnica v Gelnici. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa údajov portálu ineko.sk za rok 2016 sa na vrchole rebríčka najvyššej úmrtnosti umiestnila Nemocnica Handlová - 2. súkromná nemocnica, s.r.o. s celkovou úmrtnosťou 17,00 %. Údaj ukazuje pomer počtu úmrtí hospitalizovaných pacientov k počtu všetkých hospitalizovaných pacientov v danej nemocnici. Nemocnice, ktoré spomína Štefan Škultéty sa nachádzajú až na 16. mieste v rebríčku - nemocnica v Myjave s hodnotou 4 %, na 18. mieste nemocnica v Považskej Bystrici s hodnotou 3,9 %- Nemocnica v Prievidzi sa nachádza na 36. mieste s hodnotou 2,7 %. "Údaje nemusia odrážať skutočnú kvalitu zariadenia, pretože nezohľadňujú zdravotný stav pacienta pri prijatí. Definícia niektorých indikátorov nie je jednoznačná, čo môže znížiť výpovednú hodnotu a porovnateľnosť údajov. Niektoré indikátory (najmä dekubity a nozokomiálne nákazy) sledujú zariadenia nedôsledne, čo výrazne znižuje ich výpovednú hodnotu a porovnateľnosť údajov," píše INEKO . Vyššie hodnoty pritom znamenajú väčšiu úmrtnosť a teda horšie výsledky. V údajoch o reoperovanosti najhoršie dopadla nemocnica v Martine s 13,1 %. Nemocnica v Prievidzi sa umiestnila na 4. mieste s hodnotou 8,9 %. Nemocnica v Myjave na 37. mieste s 3,3 % a napokon nemocnica v Považskej Bystrici na 47. mieste s 2,3 %. Najvyššiu priemernú dĺžku hospitalizácie s hodnotou 19,2 dní má Pro Vitae, n. o., všeobecná nemocnica Gelnica. Nemocnica s poliklinikou Prievidza so sídlom v Bojniciach je na 16. mieste s hodnotou 7,1 dní, Nemocnica s poliklinikou Považská Bystrica sa umiestnila na 30. mieste s hodnotou 6,4 a Nemocnica s poliklinikou Myjava na 36. mieste s hodnotou 6,1. Keďže v žiadnom zo spomenutých ukazovateľov nie sú nemocnice patriace pod Trenčiansky samosprávny kraj na prvých pozíciach, výrok je nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 19.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

kraji ineko.sk píše reoperovanosti hospitalizácie


Tak pán premiér, znovu sa mýlite, pán Gašparovič ako kandidát samozrejme hovoril, že on je nestranícky kandidát, víta vašu podporu, ale nie je vašim kandidátom. To je dôležité si uvedomiť.

Je pravdou, že sa prezident Ivan Gašparovič nikdy nevyjadril priamo, že je kandidátom SMER-SD. Pred prezidentkými voľbami 2009 však vyjadruje náklonnosť k SMER-SD. Medzi hlavné odôvodnenia patrí výrok prezidenta Ivana Gasparoviča:

SME Aktuality HN


V apríli sme mali presvedčenie o tom, že máme nájsť 1,2 miliardy eur na to, aby sme splnili váš záväzok (deficit pod 3% HDP, pozn.), tak na konci dňa po prepade daňových príjmov 700 miliónov eur, to bolo 2,8 miliardy.

Výrok Petra Kažimíra hodnotíme ako zavádzajúci, pretože je síce pravdou, že v apríli bol odhad postacujúci na konsolidáciu 1,2 mld. eur, k comu je potrebné zapocítat prepad danových príjmov 700 miliónov euro. Avšak zapocítaním pociatocného stavu s poklesom príjmov v roku 2012 a 2013, je v súcasnosti potrebné konsolidovat resp. ušetrit za približne 2,3 miliardy eur. Minister financií tak uvádza o 500 miliónov vyššiu sumu. Podla komentáru (.pdf,s.1) Inštitútu financnej politiky z 27. marca 2012 bola potrebná konsolidácia vo výške 1,2 miliardy eur . K tejto sume je nevyhnutné zapocítat zhoršenie danové príjmy, ktoré budú v štátnej kase chýbat. Inštitút financnej politiky prognózoval ( Prognóza december 2012) prepad danových a odvodových príjmov ŠR v roku 2012, vo výške cca. 663 mil . Rozpocet VS na rok 2012 Prognóza december 2012 Danové príjmy VS spolu 11 609 mil. eur 10 946 mil. eur . Na základe februárovej prognózy IFP k výbajúcim zdrojom je potrebné pripocítat 361 miliónov eur , ktoré predstavujú zníženie príjmu z daní v roku 2013. Ak by sme spocítali všetky nevyhnutné zdroje na konsolidáciu 1,2 mld. euro + 700 mil. euro + 400 mil. euro, dostaneme sumu približne 2,3 mld. euro , ciže o 500 miliónov nižšiu ako uvádza minister financií. Dátum zverejnenia analýzy: 11.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

komentáru
Prognóza december
prognózy


My sme prví, ktorí sme to zaviedli prvý raz do zákona v roku 2009, keď sme povedali, že od 10 miliónov vyššie sa to musí vždycky zisťovať, kto je majiteľ.

Kaliňák správne uvádza, že zjednodušene podmienka zisťovať kto je majiteľom uchádzača bola pri zakázkach nad 10 miliónov eur do zákona o verejnom obstarávaní zavedená. Mýli sa však v roku, kedy zmena bola schválená a účinná. V skutočnosti to je rok 2013 a nie 2009. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. V zákone (modré časti s účinnosťou od 1. júla 2013 Zmena:95/2013) o verejnom obstarávaní sa naozaj hovorí, že ak ide o zákazku väčšiu ako 10 miliónov eur, verejný obstarávateľ musí požiadať obchodnú spoločnosť, aby predložila zoznam všetkých spoločníkov a akcionárov. Do zákona do však bolo zavedené až v roku 2013: § 33 odsek 5: " Ak ide o nadlimitnú zákazku, ktorej predpokladaná hodnota je najmenej 10 miliónov eur, verejný obstarávateľ je povinný pri vyhodnocovaní splnenia podmienok účasti vo verejnom obstarávaní požiadať uchádzačov, záujemcov a členov skupiny dodávateľov, ktorí sú obchodnou spoločnosťou, aby predložili zoznam všetkých svojich spoločníkov a všetkých známych akcionárov, ktorí vlastnia najmenej 30 % akcií tejto spoločnosti, pričom ak spoločníkom alebo známym akcionárom je právnická osoba, aj všetkých spoločníkov a všetkých známych akcionárov, ktorí vlastnia najmenej 30 % akcií tejto právnickej osoby." Dátum zverejnenia analýzy: 01.12.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zákone


Ale, tu je podstatné, každý, kto sa rozhodne niekedy z 26 subjektov súťažiť, musí vyhlásiť tender, bude sa v elektronickej aukcií, bude súťažiť o ceny.

Rámcová Zmluva , ktorú uzavrel centrálny obstarávateľ - Regionálna obstarávacia agentúra - s jednotlivými subjektmi (napr. Ministerstvo vnútra ; spravodlivosti ; financií ), totiž hovorí, že verejní obstarávatelia (napríklad ministerstvá) spolupracujú s obstarávateľom tak, že mu zadajú vyhlásenie súťaže, z ktorej vzíde víťaz.

Zmluva
Ministerstvo vnútra
spravodlivosti
financií
SME
Hospodárske noviny


Za našej éry sme robili súdno znalecké ohodnotenie. Je tam nula predraženia. To hovoria súdni znalci.

Podľa vecného registra odberateľských vzťahov si BSK objednal služby nezávislého audítora k auditom účtovných závierok za roky 2009, 2010, 2011 a 2012, zverejnená je však iba správa nezávislého audítora za rok 2012 (.pdf). Nemožno teda overiť fakt, že nezávislí znalci potvrdili nulové predraženie verejných zakázok BSK počas Frešovho predsedania VÚC. Dátum zverejnenia analýzy: 19.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

registra


Banskobystrický kraj spravuje najväčšiu cestnú sieť zo všetkých krajov.

Samosprávne kraje sú správcami ciest II. a III. triedy. Banskobystrický samosprávny kraj skutočne spravuje najdlhšiu cestnú sieť spomedzi ostatných krajov. Podľa údajov Štatistického úradu SR môžeme vidieť, že v roku 2012 najdlhšiu cestnú sieť spravuje BBSK. Druhú najdlhšiu cestnú sieť má PSK, ktorý spravuje o 20 km menej ciest ako BBSK. BSK TTSK TSK NSK ŽSK BBSK PSK KSK dĺžka ciest v km 565 1595 1491 2041 1446 2464 2444 2007 Dátum zverejnenia analýzy: 18.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistického úradu SR


Sľúbili ste 3,8, po šarvátkach ste napísali 4,6. Tých 4,6 bol taký kus papiera, že sme tam museli miliardu dať bokom a miliardu priliať. Na základe opatrení, keby sme neurobili nič, však nám niektorí majstri odporúčali, bol by ten deficit 5,3. Lenže výsledok je 4,3.

Podľa článku denníka SME bol v prvom návrhu štátneho rozpočtu na rok 2012 deficit 3,8% HDP. Pravdou tiež je, že v prijatom štátnom rozpočte (.pdf) na rok 2012 bol záväzok dosiahnuť deficit verejných financií na úrovni 4,6% HDP. Čo sa spomenutých odporúčaní nič nerobiť týka, minister tým myslel najmä kritiku opatrení zo strany opozície - pozri napr. článok portálu aktualne.sk. Ako sa uvádza v článku denníka Pravda, bez zásahov do rozpočtu by hodnota deficitu dosiahla 5,3%. Ministe Kažimír taktiež pravdivo uviedol, že za minulý rok dosiahol deficit úroveň 4,3%, čo skonštatoval v nedávnej správe aj Eurostat. Dátum zverejnenia analýzy: 29.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

článku
štátnom rozpočte
článok
článku
správe


Podám ho (trestné oznámenie na Igora Matoviča, pozn.) v prvom polroku. Keď to spíšem, podám to a budem si za tým stáť...

Predseda NR SR Andrej Danko, sľúbil podať trestné oznámenie na Igora Matoviča v prvom polroku 2017. Dôvodom oznámenia má byť poškodzovanie dobrého mena Danka. Ide o prípad, kedy aktivista Ivan Katrinec 11. decembra 2016 zverejnil status ,v ktorom popisuje, ako Andrej Danko údajne v máji 2015 zbil svoju ex-priateľku. Tento status zdieľal aj Igor Matovič, ktorý dodal, že existuje video ktoré túto udalosť zachycuje, a že Andrej Danko sa snažil dané video odkúpiť aby sa to nedostalo na verejnosť. Pre Denník N sa k tejto záležitosti vyjadrila aj šéfka Dankovho tlačového odboru Zuzana Čižmáriková. Avizovala, že Danko hned po svojom prílete z pracovnej cesty z Cypru, bude sa brániť trestným oznámením na Matoviča a Katrinca. Danko sa z tejto cesty vrátil 13. decembra 2016. Danko v januári 2017 potvrdil , že trestné oznámenie na Matoviča podá. Trestné oznámenie v decembri 2016 podal aj Katrinec, chce tak dosiahnuť vyšetrovanie prípadu. Momentálne nie sú verejne dostupné žiadne informácie, ktoré by popisovali v akom procese je trestné oznámenie podané Dankom, alebo, či bolo vôbec podané.

status
zdieľal
Denník N
potvrdil
Trestné oznámenie


Čiže v skutočnosti je to tak, že podľa prepočtov, ktoré včera zverejnil slovenský ekonomický denník a vychádzal vlastne z toho vládneho materiálu, niečo cez 10 eur by na tom mali získať tí najmenej zarábajúci, asi o 20 centov viac by mali na to získať tí, ktorí zarábajú 1 500 do 2 000 eur a kdesi v strede okolo sedem eur by na tom mali získať alebo možno dokonca ešte menej tí, ktorí sú niekde v strede.

Ekonomický denník, teda Hospodárske noviny zverejnili vo štvrtok odhad, v prepočtoch na mesiace to dáva nasledujúce (priemerné) čísla pre jednotlivé príjmové skupiny: mesačný príjem do 402 eur: mesačne si polepšia o 18 eur od 402 do 663 eur si pohoršia o 9,85 eur od 663 do 1931 eur si pohoršia o 51,3 eur od 1931 do 7808,5 si pohoršia o 148,8 eur nad 7808,5 si pohoršia o 26,4 eur.

zverejnili vo štvrtok


Väčšina toho vplyvu inflácie je mimo nás, je v svetových cenách ropy a v svetových cenách potravín, ktoré naozaj ovplyvniť nevieme.

Zvýšenie dynamiky rastu cien ropy a neenergetických komodít, považuje za príčinu rastu inflácie aj NBS. Tento názor prezentovala na tlačovej konferencii zo 14.júna 2011.

tlačovej konferencii


Slovensko tesne pred tým než nastúpila táto finančná kríza, ktorá, dôsledky  tohto zažívame aj dnes, dosahovala najlepšie parametre v histórii Slovenska. Čo sa týka... dlhu.

Ako sme uviedli vyššie Slovensko dosahovalo najlepšie parametre vo verejnom dlhu v roku 1995.


Keď samozrejme s nami nikto ani formálne, s opozíciou nikto formálne ani nerokoval pri zostavovaní vlády na rozdiel od roku 2006.

Formálne so Smerom rokovania neprebehli , opozičné strany to odmietli.V roku 2006 prebiehali rokovania medzi celým politickým spektrom strán.

neprebehli
prebiehali rokovania


Rovnako sme povedali ako hnutie Sme rodina nebudeme za ďalšie celoplošné testovanie jedno, druhé, tretie, štvrté, piate, šieste.

Podľa médií tlmočil Boris Kollár 14. januára premiérovi Matovičovi, že je proti ďalšiemu plošnému testovaniu. Termín sa tak posúval aj pre nesúhlas Sme rodina, SaS a Za ľudí. 17. januára Kollár hovoril o nutnosti nejakej formy skríningového testovania (od 03:02). 28. januára Kollár napokon uviedol (od 27:00), že predĺženie celoplošného skríningu na viac dní bolo kompromisom a ďalšie celoplošné testovania Sme rodina už nepodporí. Tvrdenie predsedu parlamentu tak hodnotíme ako pravdivé.

médií nesúhlas hovoril uviedol


... ústavný zákon o ochrane verejného záujmu pri výkone verejnej činnosti funkcií verejných funkcionárov hovorí, ak niekto podniká. Čiže tento zákon nehovorí o tom, že, implicitne, že má-nemá živnosť. Ak podniká.

Text predmetného ustanovenia ústavného zákona skutočne znie: "verejný funkcionár nesmie podnikať" , Treba však tiež podotknúť, že pri aplikácii zákonov je pri nejasnosti textu dôležitý jeho výklad a ten nemusí byť úplne zodpovedajúci gramatickej a dikčnej stránke znenia zákona. Výrok v tomto znení však hodnotíme ako pravdivý. Čl. 5 ods. 2 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcii verejných funkcionárov stanovuje: "V erejný funkcionár nesmie byť štatutárnym orgánom alebo členom štatutárneho orgánu, členom riadiaceho, kontrolného alebo dozorného orgánu právnickej osoby, ktorá bola zriadená na výkon podnikateľskej činnosti, okrem valného zhromaždenia a členskej schôdze. Verejný funkcionár nesmie podnikať; to sa nevzťahuje na výkon povolania, ktoré môže vykonávať len fyzická osoba za zákonom ustanovených podmienok ." Igor Matovič na svoju obhajobu tiež poukazoval na rozhodnutia Najvyššieho súdu SR – dôvodil, že "len" má živnostenské oprávnenie, ale nevykonáva podnikateľskú činnosť. Na uvedené reagoval ústavný právnik – Ján Drgonec: „Najvyšší súd nerozhodoval o poslaneckom mandáte. Pán Matovič si vyberá jednotlivé hrozienka a používa ich vo svoj prospech tak, ako mu pasujú, Podľa neho (Drgonca pozn.) sú povinnosti a zákazy poslancov v tomto smere jednoznačné. V minulosti ich opísal už aj Ústavný súd, ktorý aktívnu živnosť poslancom zakázal." K danej situácii sa vyjadril aj Martin Poliačik, ktorý tvrdí, že nie je úlohou výboru NR SR skúmať či poslanec dosahuje zisk alebo nie. Jeho úlohou je, pri zistení nezlučiteľnosti funkcie, konať. Svoj právny názor k predmetnej záležitosti vyjadrila aj advokátska kancelária AKMN LEGAL : "Vo všeobecnosti platí, že výklad právnych noriem, či už súdmi alebo orgánmi verejnej moci vo všeobecnosti, musí byť ústavne konformný a nemá mať povahu čisto gramatického a dikčného výkladu, t.j. orgán aplikujúci právo sa nesmie pri svojej rozhodovacej činnosti obmedziť výlučne na textové znenie zákona ale musí zákon vykladať a aplikovať tak, aby bol naplnený okrem iného aj princíp spravodlivosti a teda zákonnosti. Pri výklade a aplikácii právnych predpisov teda nemožno opomínať ich účel a zmysel, ktorý nie je vyjadrený len v slovách a vetách toho -ktorého zákonného predpisu, ale i v základných princípoch právneho štátu. Napriek existencii rozhodnutia Ústavného súdu, ktorý podobnú otázku v minulosti riešil máme za to, že nemožno bez dokonalej právnej argumentácie vyhlásiť, že tento posudzovaný prípad je porušením ustanovení ústavného zákona o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov – a ako právnici sme naozaj zvedaví na argumentáciu Ústavného súdu." Dátum zverejnenia analýzy: 26.09.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

ústavného zákona
reagoval
sa vyjadril
AKMN LEGAL


Ja som videl grafy zas, naša ekonomika rastie, ten prepad, ktorý bol predpokladaný zhruba okolo 9 až 10 %, je polovičný. A za jeseň, keď sa robilo plošné testovanie, teda nemuseli sme zavádzať takýto tvrdý lockdown, pretože sme sa spoliehali na to testovanie, tak naša ekonomika rástla, čo nás zachránilo v podstate ekonomicky a dokonca sme predbehli aj Poľsko.

Slovenská ekonomika padla vlani menej, než experti predpokladali. V poslednom štvrťroku rástla, tvrdý lockdown prišiel až v decembri. Tvrdenie Juraja Krúpu hodnotíme ako ešte pravdivé. Slovenská ekonomika minulý rok klesla o 5,8 percenta. Európska komisia Slovensku ešte v lete predpovedala prepad na úrovni deviatich percent. Celoplošné testovanie na Slovensku prebiehalo koncom októbra a začiatkom novembra 2020. Jeho dôsledky na ekonomiku sa teda mohli ukázať v zmene HDP za štvrtý kvartál. Podľa štatistického úradu v štvrtom kvartáli slovenský HDP medziročne klesol o 2,7%, vzrástol ale v porovnaní s predchádzajúcim kvartálom, a to o 0,2%. V štvrtom štvrťroku 2020 klesol v Poľsku HDP v porovnaní s predošlým rokom (2019) o 2,8%, na Slovensku o 2,7%. V porovnaní s tretím kvartálom Poľský HDP klesol o 0,7%, slovenský rástol o 0,2%. Pri číslach HDP za celý rok 2020 Poľsko dopadlo s poklesom 2,8% lepšie ako Slovensko , kde HDP kleslo o 5,8%.

klesla predpovedala prebiehalo klesol klesol Slovensku klesol rástol Poľsko Slovensko


No tak pán Danko hovorí, že dnes sa všetci predbiehajú, že kto ide do Moskvy kvôli nejakým obchodným kontraktom. Dnes zo západu v zmysle členov Európskej únie a Severoatlantickej aliancie do Moskvy nechodí nikto, maximálne tak maďarský minister zahraničných vecí.

Po začatí ruskej vojenskej invázie vo februári 2022 mnohé, najmä západné štáty, uvrhli Ruskú federáciu do medzinárodnej izolácie. V Európskej únii ostal ako jediný spojenec Ruskej Federácie maďarský premiér Viktor Orbán. Okrem Orbána sa s Putinom na najvyšej úrovni stretol už len rakúsky kancelár, aj táto návšteva však mala skôr kritickú povahu. Z lídrov NATO sa s Putinom okrem maďarského premiéra stretáva už len turecký prezident Erdogan, jeho vzťah s Putinom však mnohí experti označujú ako priateľsko-nepriateľský. Výrok Michala Šimečku hodnotíme v zmysle povedaného ako ešte pravdivý.

Od vypuknutia ruskej agresie sa s ruským lídrom Vladimírom Putinom odmietajú stretávať lídri takmer všetkých západných krajín. Výnimku v Európskej únii predstavuje len maďarský premiér Viktor Orbán, ktorý je považovaný za Putinovho spojenca .

Lídri oboch krajín sa osobne stretli 17. októbra (teda dva dni po odznení Šimečkovho výroku) v Číne na konferencii o projekte Nová hodvábna cesta.

Viacerí európski lídri stretnutie Orbána s Putinom kritizovali . Išlo o prvé stretnutie Putina s lídrom členského štátu Európskej únie za viac ako rok. Okrem Orbána udržuje pozitívne vzťahy s Ruskom aj maďarský minister zahraničných vecí Péter Szijjártó, ktorý od vypuknutia vojny na Ukrajine navštívil Moskvu až päťkrát.

S Putinom sa v apríli minulého roka stretol aj rakúsky kancelár Karl Nehammer, samotná návšteva však mala skôr kritický podtón ohľadom krokov Ruskej Federácie na Ukrajine. Sám kancelár o stretnutí hovoril, že sa nejedná o priateľskú návštevu. Vo vyhlásení, ktoré vydal jeho úrad po stretnutí označil ruskú vojnu za útočnú a zodpovednú za ukrajinské utrpenie.

„Toto nie je priateľská návšteva. Práve som prišiel z Ukrajiny a na vlastné oči som videl nezmerné utrpenie spôsobené ruskou útočnou vojnou,“ uviedol Nehammer vo vyhlásení po návšteve Moskvy.

V rámci lídrov Severoatlantickej aliancie sa s Putinom stretol aj turecký prezident Recep Tayyip Erdogan. Erdogan vycestoval 4. septembra do Ruska ako dovtedy jediný líder NATO od vypuknutia celoplošnej vojny na Ukrajine. Lídri oboch krajín sa stretli sa v ruskom čiernomorskom prístavnom meste Soči. Erdogan sa snažil s Putinom vyrokovať obnovenie dohody o vývoze ukrajinského obilia cez Čierne more, ktorú Moskva pozastavila ešte v polovici júla. Vzťah Putina a Erdogana označujú zahranično politický experti ako frenemies, teda priatelia a nepriatelia zároveň.

Putin sa ocitol v medzinárodnej izolácii po začatí ruskej invázie na Ukrajinu. V marci 2022 prijali členské štáty OSN drvivou väčšinou rezolúciu požadujúcu, aby Ruská federácia okamžite ukončila inváziu na Ukrajinu a bezpodmienečne stiahla všetky svoje vojenské sily z tejto susednej krajiny.

Za túto rezolúciu hlasovalo až 141 štátov sveta, proti ich bolo iba 5 vrátane Ruskej federácie. Okrem Ruska proti prijatiu rezolúcie hlasovali len najbližší spojenci Vladimíra Putina, teda Bielorusko, Kórejská ľudovodemokratická republika, Eritrea a Sýria. Ďalších 35 štátov sa zdržalo hlasovania.

spojenca stretli kritizovali navštívil stretol vycestoval označujú prijali


...ak sa vrátim k tomu prvému grafu o tom najmenšom štáte z tých krajín, lebo o veľkosti štátu hovoríme, to isté aj o výdavkoch. Tak potom sa, ak máme podobné čísla ako Rumunsko a Bulharsko, lebo tam patríme z tej oblasti veľkosti vybratých daní, odvodov a veľkosti výdavkov

Kažimír správne uvádza, že príjem z dani a odvodov tvorí na Slovensku (28,5 % HDP) rovnaké alebo približne rovnaké percento z HDP ako v Rumunsku (28,5 % HDP) a Bulharsku (27,7 % HDP). Rovnako je pravdou, že celkové výdavky vlád ako percenta z HDP sú na Slovensku, Bulharsku a Rumunsku na porovnateľnej úrovni a patria medzi najnižšie v EÚ 28. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Časť výrok o tom, že Slovensko má z krajín Rakúsko, Nemecko, Chorvátsko, Maďarsko, Poľsko, Česká republika najnižší príjem daní a odvodov ako percenta HDP sme overovali vyššie. Graf zobrazuje podiel vybratých daní a odvodov na HDP na základe údajov z Eurostatu : V oblasti celkových výdavkov vlády vyjadrených v percentách HDP patríme podľa Eurostat medzi krajiny na chvoste EÚ 28. Platí, že máme výdavky na podobnej úrovni ako Rumusko a Bulharsko. Dátum zverejnenia analýzy: 06.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostatu Eurostat


Ale finálna voľba (voľba GP 17. júna 2011, pozn.) bola v poriadku, to skonštatoval Ústavný súd.

Súlad voľby Čentéša za GP s rozhodnutím Ústavného súdu overoval Demagog.sk v minulosti už viackrát (napríklad O 5 minút 12 , 13 januára 2013; Na telo , 9. júna 2013; O 5 minút 12 , 17 februára 2013).

O 5 minút 12
Na telo
O 5 minút 12
tajnej
Ústavný súd


Na budúci rok nám hovoria, že má byť hospodársky rast štvrtý najvyšší v Európskej únii na úrovni 3,1 %.

Podľa prognóz Európskej komisie (s. 95) sa predpoveď hospodárskeho rastu pre Slovenskú republiku na rok 2015 rovná naozaj 3,1% HDP. Taktiež je pravdou, že podľa toho istého dokumentu (s. 1) je pravdou, že tento odhad rastu Slovenska v roku 2015 je štvrtým najvyšším v EÚ28, keď vyšší rast majú prognózovaný len Lotyšsko, Litva a Poľsko.

Európskej komisie


Slovensku dnes chýba na budúci rok okolo 150 miliónov eur kvôli zníženiu odhadovanému zníženiu rastu HDP.

IFP (pdf.): "IFP pristúpilo k zverejneniu novej makroekonomickej prognózy v dôsledku napätej situácie na finančných trhoch a pravdepodobnému väčšiemu ochladzovaniu ekonomík našich obchodných partnerov. Odhad vývoja HDP sa znížil v celom horizonte prognózy. Pomalší rast ekonomiky by mal spôsobiť výpadok príjmov na úrovni 202 mil Eur v roku 2012. Výdavky by mali ostať takmer bez zmeny, nakoľko v horších časoch dochádza k poklesu úrokov. Táto úspora by mohla vykompenzovať zvýšenie dávok v nezamestnanosti. IFP preto odporúča vytvorenie dodatočnej rezervy vo výške 146 mil. eur nad rámec existujúcej rezervy 95 mil. eur v návrhu štátneho rozpočtu. " Z týchto údajov vyplýva, že výpadok príjmov bude ešte vyšší ako hovorí A. Marcinčin. Takáto hodnota podporuje jeho argument ešte výraznejšie, hoci samotný údaj je nepresný. Výrok nehodnotíme.

IFP


Pretože ak pán Kažimír hovoril, že a hovoril, a to s tým súhlasím, že je dôležité, aby sme mali ekonomický rast a konkurencieschopnosť, tak tam že práve ich návrhy sú také, ktoré ohrozujú ekonomický rast, zamestnanosť a konkurenciaschopnosť.

sme.sk (17. október 2011): návrhy strany Smer-SD: Odvod pre banky: sadzba 0,7 percenta predovšetkým z vkladov firiem. Dividendy vyplácané fyzickým osobám : zdaniť sadzbou päť percent. Daň z príjmov: 25 percent pre fyzické osoby s príjmom viac ako 33tisíc eur ročne (so základom dane 27 600 eur). Daň pre firmy: firmy, ktorých ročný zisk prevýši 33 mil. eur zdaniť 22 percentami. Čo hovoria na to ekonómovia? Ekonóm SAV Vladimír Baláž nepovažuje za dobré riešenie dodatočný odvod pre banky ani vyššie zdaňovanie firiem. „Vytvára to nerovnaké hracie pole v neprospech veľkých firiem,“ povedal. Podľa Baláža by sa len opakovala stratégia Orbánovej vlády, ktorý zdanil veľké firmy z niektorých odvetví. „Návrh takto selektívne uplatnenej korporátnej dane je extrémny zásah do daňovej sústavy a rovnosti firiem pred daňovými zákonmi,“ dopĺňa analytik Trend Analyses Martin Jesný. Baláž si vie predstaviť novú milionársku daň, ak by sa súbežne s tým zdanili dividendy. Analytik inštitútu INESS Radovan Ďurana považuje takéto zvyšovanie daní za signál investorom, že nová vláda nie je ochotná, dokončiť upratovanie vo výdavkoch a navrhované zvýšenie nemusí byť posledné. Ako možno vyčítať z vyššie uvedených názorov ekonómov, dané zmeny by mali skôr negatívny dopad. Zároveň všetci oslovení ekonómovia sa k daným otázkam vyjadrili pomerne diplomaticky, takže sa nedá uviesť jednoznačne záver, že by dané návrhy spôsobili ohrozenie ekonomického rasut a zamestnanosti. Ide tu skôr o ideologický pohľad na riešenie daného stavu, ktorý sa veľmi ťažko objektívne hodnotí.

sme.sk


Vláda zabezpečí vypracovanie sektorovej stratégie rozvoja dopravnej infraštruktúry s výhľadom do roku 2030. V súvislosti s realizáciou politiky súdržnosti po roku 2013 zabezpečí vypracovanie sektorového operačného programu na roky 2014 – 2020, ktorý bude reflektovať národné priority stanovené v stratégii rozvoja dopravnej infraštruktúry.

Z verejne dostupných zdrojov sa nám nepodarilo nájsť vypracovanú sektorovú stratégiu rozvoja dopravnej infraštruktúry s výhľadom do roku 2030, ale iba na roky 2014 - 2020. Napriek vypracovaniu operačného programu aj s náležitosťami tak sľub ako celok hodnotíme ako čiastočne splnený. Vláda SR vypracovala sektorovú stratégiu rozvoja dopravnej infraštruktúry na roky 2014 - 2020, len tzv. I. fázu, ktorú schválila na rokovaní 24. júna 2014. V tomto dokumente je síce odkaz na roky 2020 - 2030, ale nedá sa považovať za výhľad do roku 2030, pretože je tam táto formulácia(. pdf , s.162), ktorá to popiera. „Z tohto dôvodu je výhľad smerom k roku 2030 legitímnou požiadavkou... Projektový plán na obdobie 2020 – 2030 teda musí byť pevnou súčasťou nadväzujúcich aktivít II. fázy prípravy dopravnej sektorovej stratégie." Tiež sa tam píše, že dopracovanie stratégie do roku 2030, t. j. II. fázy, by malo byť hotové najneskôr do konca roku 2016 (. pdf , s.18) . „Predkladaný dokument zaväzuje SR pokračovať v začatých aktivitách a dopracovať dopravnú sektorovú stratégiu o II. fázu, a to najneskôr do konca roku 2016..." Druhú časť výroku vláda splnila a zabezpečila vypracovanie operačného programu Integrovaná infraštruktúra na roky 2014 - 2020 pre sektor dopravy v súvislosti s politikou súdržnosti ( .html , s.7). Tento operačný program zároveň reflektuje národné priority stanovené v strategickom pláne rozvoja dopravnej infraštruktúry, napr. tu (s.35) a tu (s.95).

stratégiu rokovaní pdf pdf Integrovaná súdržnosti .html tu tu


Je tu ešte stále nástroj ten kurzarbeit, tzn. že ak je zamestnanec na prekážke, tak môže čerpať naňho pomoc a to už môže aj teraz.

Tzv. kurzarbeit vstúpil na Slovensku do platnosti od júna 2021. Upravuje ho Zákon o podpore v čase skrátenej práce. V §2b spomínaného zákona sa spomína, že „obmedzením činnosti zamestnávateľa prekážka v práci na strane zamestnávateľa v takom rozsahu, že zamestnávateľ nemôže najmenej jednej tretine zamestnancov zamestnávateľa alebo časti zamestnávateľa prideľovať prácu v rozsahu najmenej 10 % ustanoveného týždenného pracovného času.“ Ak teda existuje výrazná prekážka pre zamestnanca vykonávať jeho zamestnanie, zamestnávateľovi je umožnené čerpať pomoc vo výške 60% z priemernej hodinovej mzdy zamestnanca. Tvrdenie Eduarda Hegera hodnotíme ako pravdivé.

Zákon


Dvíhali sa sudcom platy práve za účelom eliminácie korupcie, úplatkov a tak ďalej. Nakoniec sa zistilo, že zdvihnutie platov tej časti, ktorí sa chcú nechať skorumpovať, spôsobilo len to, že bola zdvihnutá aj suma úplatkov.

Platy sa sudcom a prokurátorom dvíhajú zo zákona , sú viazané na platy poslancov a tým na priemernú mzdu. Nenašli sme informácie o tom, že by zvyšovanie platov slovenských sudcov bolo odôvodňované protikorupčnými snahami. O tom, či skutočne došlo k navýšeniu sumy úplatkov, ktoré mohli byť sudcom poskytnuté, taktiež neexistujú žiadne spoľahlivé informácie. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

zákona
Pravda
Priemerná výška úplatku
štúdie
dostatočné
hovorilo
Dôvodová správa
zrušený
Špecializovaný súd


Ďalších 20 000 je naozaj na ministerstvách a potom je zvyšných 50 000, ktorí sa nachádzajú v rôznych inštitúciách.

Materiál Ministerstva vnútra SR k reforme ESO (.pdf) z 25. októbra 2012 uvádza počet zamestnancov jednotlivých ministerstiev na úrovni 19 211.

ESO
Štátny rozpočet


Policajné zložky rozložili a začali trestné stíhať najvyššie postavených predstaviteľov organizovaného zločinu.

Ministerstvo vnútra nedávno zverejnilo štatistiku PZ - Výsledky práce polície v roku 2011 ( .ppt ). Súčasťou tejto analýzy je aj evidencia na úseku boja s organizovanou kriminalitou, ktorý patrí do kompetencie Úradu boja proti organizovanej kriminalite.

.ppt
zločinecká skupina
„Sýkorovci“
dhalenie tzv. „bankomatovej mafie“
objasnenie vraždy Raiszovcov
objasnenie vraždy Mišenku, Gudába


Pán Matovič, ale bohužiaľ, vy ste na tom výbore (pre financie a rozpočet, pozn.) skoro nikdy nebol, vy ste sa unisono ospravedlňovali.

Igor Matovič sa ospravedlnil z dvoch tretín všetkých zasadnutí výboru parlamentu pre financie a rozpočet. Tvrdenie Ladislava Kamenického hodnotíme ako ešte pravdivé. Matovič sedel v spomínanom výbore od roku 2016 do roku 2020. Ladislav Kamenický v tom období výboru predsedal. Podľa prezenčných listín sa Matovič ospravedlnil z 58/87 schôdzí. Neospravedlnený bol na deviatich schôdzach, neprítomný na troch. Na schôdzu výboru sa dostavil iba 17 krát.

sedel
prezenčných listín


Ja som bol trikrát nominovaný vládou SR, kde hlavnú úlohu hral SMER, na post komisára, trikrát som skladal prísahu pred Európskym súdnym dvorom, že budem postupovať vo výkone svojej funkcie nezávisle, vždy som to dodržal, doposiaľ ani jedna výtka voči tomuto nebola.

Maroš Šefčovič pôsobil v Európskej komisii na troch pozíciách, po troch nomináciách vlády, ktorej členom bola strana Smer-SD. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V septembri 2009, po odstúpení Jána Figľa z postu komisára Európskej komisie za Slovenskú republiku, nominovala vláda premiéra Roberta Fica na túto pozíciu dovtedajšieho veľvyslanca SR pri EÚ Maroša Šefčoviča. Funkciu mal zastávať do ukončenia mandátu vtedajšej Európskej komisie. V novembri vláda potvrdila Šefčovičovu nomináciu aj na nasledujúce funkčné obdobie. Do februára 2010 bol Šefčovič členom zodpovedným za vzdelávanie, odbornú prípravu, kultúru a mládež, od vytvorenia novej komisie 9. februára 2010 sa stal podpredsedom Európskej komisie zodpovedným za medziinštitucionálne vzťahy a administratívu .

Vláda Roberta Fica Šefčoviča za člena EK opätovne nominovala v roku 2014, odkedy pôsobil ako podpredseda EK pre Energetickú úniu.

Členovia Európskej komisie tradične skladajú prísahu pred Súdnym dvorom EÚ, že vo výkone funkcie budú nezávislí od vlády či akejkoľvek inštitúcie, a že budú zohľadňovať všeobecný záujem únie. Podľa verejne dostupných informácií nezávislosť Maroša Šefčoviča počas jeho pôsobenia v Európskej komisii verejne nespochybnil žiadny politik či verejne známa osoba.

nominovala
potvrdila
vytvorenia novej komisie
nominovala
prísahu


A nie to, že sa dozviem, že splnomocnenec, respektíve komisár, ktorý má na starosti migráciu, ide do Turecka po trištvrte roku.

Predstavitelia Európskej únie sú za súčasnej situácie v kontakte s Tureckom pravidelne. Poslednú oficiálnu návštevu vykonal Donalda Tuska v Turecku v spojení so súčasnou utečeneckou krízou 9. a 10. septembra. Komisárom pre migráciu je Dimitris Avramopoulos, ktorý podľa vyhlásenia z augusta skutočne plánuje návštevu Turecka. Podľa dostupných údajov sa bude jednať o jeho prvú návštevu Turecka tento rok. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa Avramopoulosovho vyhlásenia z dňa 14. augusta 2015 " My, Komisia, sme taktiež odhodlaní zdvojnásobiť naše snahy v kooperácii s Tureckom v manažmente krízy. Veľmi skoro navštívim Turecko a som rád, že sa v tomto ohľade môžem spoliehať aj na podporu mojich kolegov, vysokej predstaviteľky Mogherini a komisára Hahna ." Podrobnosti návštevy v čase publikovania výroku neboli známe. Donald Tusk, predseda Európskej Rady, navštívil Turecko 9. a 10. septembra 2015 ako jednu z krajín na svojej ceste , ktorá zahrňovala aj Izrael, Palestínu a Cyprus. Cesta sa odohrala v dňoch 8.-11. septembra sa mala týkať súčasnej krízy s utečencami. Jej prínosom by mal byť spôsob, akým bude Európska únia " bojovať proti nelegálnym prisťahovalcom a súčasne podporovať tých, ktorí sú v ohrození života utekajúc pred vojnou na Blízkom východe ." Pripomeňme, že v Turecku bola v poslednej vysoká predstaviteľka pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie Frederica Mogherini , ktorá navštívila aj utečenecký tábor spolu s komisármi pre humanitárnu pomoc a krízový manažment v decembri 2014, alebo predseda Európskeho parlamentu Martin Schultz , ktorý tak učinil v apríli tohto roku. Dátum zverejnenia analýzy: 28.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

vyhlásenia
ceste
Frederica Mogherini
komisármi
Martin Schultz


My sme povedali, že kvóty sú nezmysel a podali sme proti nim žalobu...

Tejto téme sa Demagog.SK venoval už v minulosti, napr. 6. decembra 2015 . Fico sa naozaj v minulosti o kvótach vyjadril ako o nezmyselných a vláda vtedy aj podala žalobu. Premiérov výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

6. decembra 2015
EÚ
DenníkN
ČTK, SITA, Pravda.sk


Grécko má veľa diaľníc. Tú napríklad, ktorú staviame na Slovensku medzi Prešovom, respektíve Svidníkom a Milhosťou, to je R4-ka, tú už Grécko má, lebo je to spoločná cesta od Litvy, cez Poľskom, Slovensko, Maďarsko, Rumunsko, Bulharsko do Grécka. Iba Grécko ma do Solune svoju časť postavenú, ale štát je skolabovaný.

V roku 2006 ministri dopravy štyroch krajín (Slovensko, Maďarsko, Poľsko, Litva) podpísali pôvodnú Lancutskú deklaráciu , v rámci ktorej deklarovali svoj záujem participovať na projekte Via Baltica .

Podstatou projektu Via Baltica bolo diaľničné prepojenie týchto krajín. Na území Slovenskej republiky je súčasťou tejto cesty úsek diaľnice D1 medzi Prešovom a Košicami, ktorý je v súčasnosti v plnom profile v prevádzke. Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR odhadlo, že na území SR bude celý koridor dokončený po roku 2014.

V súčasnosti je rýchlostná cesta z Košíc do mesta Milhosť vo výstavbe. Rýchlostná cesta R4 ,medzi Prešovom a Duklou, je v štádiu príprav.

Pred rokom (22.10.2010) sa uskutočnilo v poľskom Lancute ďalšie rokovanie na danú tému. Výsledkom tohto rokovania bolo prijatie novej Lancutskej deklarácie, kde si zástupcovia ministerstiev dopravy siedmich krajín (Litva, Poľsko, Slovensko, Maďarsko, Rumunsko, Bulharsko a Grécko) stanovili cieľ do roku 2020 navzájom prepojiť svoje krajiny vybudovaním diaľnic a tak vybudovať najkratšiu cestu zo severu Európy na juh. Tento projekt bol nazvaný Via Carpatia a ide o projekt, ktorý dopĺňa štruktúru pôvodného projektu Via Baltica.

Diaľničný ťah, ktorý mal podľa pôvodných plánov viesť z Litvy do Maďarska (Via Baltica), má podľa novej Lancutskej deklarácie pokračovať až k Čiernemu moru a ďalej do Grécka (Via Carpatia).Táto cesta má spájať mestá: Klaipeda – Kaunas – Białystok – Lublin – Rzeszów – Košice – Miskolc – Debrecen – Oradea – Lugoj – Calafat/Constanta – Sofija/Svilengrad – Thessaloniki (Solún).

„Slovensko je nielen súčasťou Via Carpatia, ale zároveň je v jej strede. V horizonte dvoch rokov bude skompletizovaná jedna tretina zo slovenských 120 km Carpatia na báze diaľničných a rýchlostných ciest,” uviedol minister dopravy Ján Figeľ. Grécko už má na svojom území úsek časť cesty Via Carpatia vybudovaný. Ide o diaľničný úsek E 90 , ktorý spája mestá Thessaloniki-Kavala- Alexandroupoli. Stále však chýba dokončiť spojenie Gréckeho mesta Alexandroupoli s Bulharským hraničným mestom Svilendgrad. Odkaz na grécky skolabovaný štát tak pôsobí ako lacná skratka.

pôvodnú Lancutskú deklaráciu
cesta R4
E 90


Je tu (pozn. v PSK) najvyššia migrácia obyvateľstva a taktiež kraju patrí posledné miesto z hľadiska prílevu zahraničných investícií.

V PSK je podľa Štatistického úradu SR skutočne najvyššie migračné saldo v rámci krajov v SR. PSK je tiež na tom v porovnaní s inými krajmi najhoršie, čo sa týka objemu zahraničných investícii. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Výrok Andreja Gmittera sme zaznamenali 10. júla 2017. Do úvahy preto budeme brať predovšetkým tie údaje, ktoré boli zverejnené k začiatku júla 2017. Čo sa týka migrácie obyvateľstva v PSK, dáta čerpáme z Štatistického úradu SR. Za kľúčový ukazovateľ pre posúdenie predmetnej časti výroku považujeme migračné saldo. " Migračné saldo je rozdiel medzi počtom prisťahovaných a vysťahovaných (. pdf , s. 46). Prešovský samosprávny kraj má migračné saldo na úrovni - 1 564 osôb. Najlepšie je na tom Bratislavský kraj so saldom 6 308, nasleduje Trnavský s hodnotou 1 545, Košický - 264, Nitriansky - 337, Žilinský - 422 a Trenčiansky - 464. Ako posledný sa umiestnil Prešovský samosprávny kraj. Údaje sú vedené za kalendárny rok 2016. Čo sa týka prílevu zahraničných investícii do Prešovského kraja, z verejne dostupných údajov sa dá vyvodiť, že je na tom v rámci krajov v SR najhoršie. Potvrdzuje to aj PSK na svojom internetovom sídle , keď uvádza : "Z hľadiska prílevu zahraničných investícií je postavenie Prešovského kraja podpriemerné a v rámci Slovenska mu patrí dlhodobo posledné miesto . Momentálne je kraj atraktívny prevažne pre investície s lacnou montážnou výrobou." Pre úplnosť dodávame, že Slovenská agentúra pre rozvoj investícii a obchodu uvádza na svojej internetovej stránke, že v rámci ukončených investičných projektov, kde SARIO pomohlo za roky 2002 – 2016 patrí z hľadiska územnej príslušnosti Prešovskému kraju posledné miesto. PSK zrealizoval iba 8 % z 468 projektov. SARIO však nerozlišuje, či sa jedná o tuzemské, alebo zahraničné investície. Najnovší údaj týkajúci sa priamych zahraničných investícií krajov zverejnila Národná banka Slovenska za rok 2014. Prešovský kraj obsadil posledné miesto s prílevom v hodnote 655 833 eur. Lepšie na tom bol Bratislavský kraj s 28 351 228, Košický kraj s 2 722 883 eurami, Žilinský kraj s 2 722 713 eurami, Trenčianský kraj s 2 299 268 eurami, Trnavský kraj s 1 815 434 eurami, Nitrianský kraj s 1 641 344 a Banskobystrický kraj s 760 536 eurami. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zaznamenali čerpáme pdf úrovni sídle uvádza banka


Samotné Spojené štáty majú 180 vrtuľníkov Mi-17.

Vrtuľník Mi-17 s NATO kódovým označením Hip, predstavuje vylepšenú verziu vrtuľníka Mi-8. Tento stroje je pôvodne ruskej výroby. Podľa oficiálnej vládnej stránky Vzdušných síl Spojených štátov amerických ( U.S. Air Force ) sa vrtuľník Mi-17 nenachádza v zbrojnom arzenále ani v inventrári tejto zložky americkej armády, ktorá zastrešuje leteckú obranu krajiny.Podľa zdrojov voľne dostupných na internete USA vlastnia päť kusov vrtuľníka Mi-17 ( pdf. , s. 33). Tri z týchto piatich helikoptér boli odkúpené americkou armádou v roku 2011 a následne modernizované. Boli zakúpené pre americkú vojenskú základňu Fort Rucker na tréningové účely. Menšie počty Mi-17 boli Spojenými štátmi kupované pre zahraničné vlády. Na základe zistených informácií považujeme tento výrok za nepravdivý z dôvodu markantného rozdielu v uvedenom počte vrtuľníkov a dostupnými informáciami. USA v rámci príprav pre stiahnutie svojich jednotiek z Afganistanu nakupovali tieto stroje pre afgánsku armádu . Ani v prípade nákupov pre afganskú armádu sa však nejedná o 180 vrtuľníkov, nakoľko dostupné zdroje hovoria o približne 30 kusoch. Podobne v roku 2011 bolo 22 kusov Mi-17 darovaných irackej vláde. Samotné Spojené štáty však podľa dostupných informácií vlastnia len uvedených päť kusov.

U.S. Air Force
pdf.
Tri
afgánsku armádu
dostupné zdroje
darovaných


Kontrolná skupina (v prípade prepustenia učiteľa Žarnaya, pozn.), ktorá bola vytvorená, bola vytvorená tak, aby tam boli odborníci a zástupcovia aj z útvaru hlavného kontrolóra.

Kontrolná skupina pod vedením Terézie Kušnírovej a za prítomnosti hlavného kontrolóra KSK Vojtecha Farkaša v pondelok 4. novembra v zmysle uznesenia Zastupiteľstva KSK protokolárne začala kontrolu (SITA). Je pravdou, že momentálne existuje kontrolná skupina, v ktorej je zastúpený hlavný kontrolór.

Kontrolná skupina
zložená
útvaru


bola to pravica, ktorá pustila Pentu do zdravotníctva. Všetko čo je ziskové majú súkromníci, všetko čo je nákladové ostalo štátu

Spoločnosť Penta vstúpila do slovenského zdravotníctva skutočne za pravicovej vlády na čele s Mikulášom Dzurindom a to v roku 2002. Je pravdou, že nemocnice patriace pod správu ministerstva zdravotníctva sú v súčasnosti stratové - vykazujú dlh vo výške 130 mil eur, pričom sieť súkromných nemocníc patriacich spoločnosti Penta sú naopak, v zisku. Na základe výročných správ ktoré vykazujú o ziskoch jednotlivých zdravotných poisťovní na Slovensku však nemôžeme potvrdiť, že by bola štátna Všeobecná zdravotná poisťovňa vo finančnej strate. Na základe týchto skutočností hodnotíme premiérov výrok za zavádzaujúci. Stredoeurópska spoločnosť Penta investments vstúpila do slovenského zdravotníctva za vlády Mikuláša Dzurindu v roku 2002, nadobudnutím podielu v súkromnej zdravotnej poisťovni Dôvera. V roku 2015 sa spoločnosť Penta stala jej jediným akcionárom, pričom v súčasnosti je i vlastníkom 14 nemocníc, viacerých polikliník i lekární na Slovensku. Čo sa týka ziskovosti jednotlivých zdravotných poisťovní na Slovensku, výsledky hospodárenia za rok 2015 ešte neboli k dispozícií, v roku 2014 dosiahla najväčší podiel na zisku štátna Všeobecná zdravotná poisťovňa so ziskom 12, 08 milióna eur, na druhom mieste sa umiestnila poisťovňa Dôvera s 9,65 mil. eur a posťovňa Union skončila so ziskom 2,5 mil. eur. Všeobecná zdravotná poisťovňa predpokladá za rok 2015 zisk približujúci sa 5 miliónom eur. Na rozdiel od Všeobecnej zdravotnej poisťovne sa však štátne nemocnice na Slovensku nachádzajú v obrovských v dlhoch. Ide o dlh voči distribútorom zdravotníckych pomôcok, ktorý sa momentálne pohybuje vo výške 130 miliónov eur. Celkový dlh štátnych nemocníc je 132,8 milióna eur, z toho 108,7 milióna eur malo byť uhradených najneskôr 30. júna 2016. 14 súkromných nemocníc pod správou Penty sú na rozdiel od štátnych ziskové. Podľa dostupných údajov bol celový zisk siete týchto nemocníc "Svet zdravia" za rok 2014 7,4 milióna eur. Sieť 14 slovenských súkromných nemocníc nevyužíva nákup cez verejné obstarávanie ako je tomu u nemocníc patriacich štátu a nákup zdravotníckych pomôcok riešia sieťovo, odlišne štátnych, ktoré si zaobstarávajú lieky samostatne. Predseda predstavenstva Sveta zdravia, Ľuboš Lopatka týmto argumentuje, prečo súkromné nemocnice nakupujú lieky lacnejšie ako tie štátne. Dátum zverejnenia analýzy: 28.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Penta investments

Všeobecná zdravotná poisťovňa

Dôvera

Union

130 miliónov eur.

7,4 milióna eur.

Ľuboš Lopatka


A čo sa týka toho Estónska a Grécka. Estónsko bude mať v budúcom roku najvyšší ekonomický rast z celej Európskej únie a my predpokladáme vďaka týmto našim opatreniam a nášmu rozpočtu pán Počiatek:, predpokladáme zníženie nezamestnanosti v roku 2013 na 12,4 desatiny percenta a zastavenie za vašej vlády enormne rastúceho zadlžovania slovenských občanov.

Koncom septembra Estónska centrálna banka zverejnila prognózu , že ekonomika krajiny sa na budúci rok zväčší o 4,2%, čo by podľa dostupných odhadov malo byť najviac v EU.

prognózu


Máme tu ekonomickú recesiu, už tu prežívame...

Existujú rôzne definície situácie, kedy je ekonomika v recesii. Jedna z najznámejších hovorí o medzištvrťročnom poklese HDP v aspoň dvoch po sebe idúcich obdobiach”. Inou metódou rozpoznania je tzv. odhad produkčnej medzery alebo model postavený na predpoklade , že „ ekonomika sa v recesii správa citeľne inak, ako ekonomika v ostatných normálnych časoch.” Národná banka Slovenska v polovici augusta 2019 skonštatovala , že ekonomika v 2. štvrťroku oproti očakávaniam výrazne spomalila (na rast 1,9 % medziročne) - no stále hovorí o raste a nie o recesii. Podľa vyjadrenia ministra financií Ladislava Kamenického z konca septembra 2019 slovenská ekonomika v recesii nie je. Za pravdu mu dávajú viacerí bankoví analytici, ktorí recesiu pre Slovensko neočakávajú. Iní upozorňujú na to, že recesia je „za dverami” - no zatiaľ neprišla. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. „Súhlasíme s tým, že (minister) sa vyjadril nesprávne,” uviedla pre Demagóg.SK hovorkyňa Gábora Gála.

hovorí je predpoklade skonštatovala vyjadrenia dávajú upozorňujú


Veď prosím vás, dnešná koalícia rozpráva o demokratizácii a chce všetko všade si chce uzupovať moc a to nielen v Regulačnom, veď idú odvolať predsedu Regulačného úradu. Idú to tam meniť všetko, celé stanovy Regulačného úradu,...

V súvislosti s voľbou predsedu Regulačného úradu bol 23. marca 2011 v druhom čítaní schválený vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach. Vládny návrh zákona bod č.1 . V § 7 odsek 1 znie: „(1) Na čele úradu je predseda, ktorého volí a odvoláva Národná rada Slovenskej republiky na návrh príslušného výboru Národnej rady Slovenskej republiky.“ S Úradom pre reguláciu sieťových odvetví súvisí aj ďalší vládny návrh zákona ( dôvodová správa , pozn.), ktorý upravuje postup pri podávaní cenových návrhov a iných návrhov v cenovom konaní, pričom zrušenie zákona č. 429/2008 Z. z. dáva možnosť postupovať pri podávaní cenových návrhov bez podmienky ich schválenia vo valnom zhromaždení spoločnosti. Ako píše článok na pravda.sk z 28. februára 2011: "Miškov pokračuje v snahe dostať regulačný úrad pod svoju kontrolu." Stav v regulačnom úrade sa snažili riešiť už aj poslanci. Regulačný úrad mal mať podľa odmietnutého návrhu poslanca za stranu Sloboda a Solidarita Ľudovíta Jurčíka od apríla novú štruktúru vedenia. Podľa jeho návrhu novely zákona o regulácii v sieťových odvetviach, o ktorom parlament na februárovej schôdzi odmietol ďalej rokovať, mala funkciu predsedu ÚRSO nahradiť trojčlenná Regulačná komisia. Rezort hospodárstva a celá vláda sa už tretíkrát pokúšajú zmenou zákona odvolať šéfa Úradu pre reguláciu sieťových odvetví (ÚRSO). "Ide o tretiu etapu pokusu odvolať pána Jozefa Holjenčíka z funkcie," podotkol počas dnešnej rozpravy v parlamente exminister hospodárstva a poslanec Ľubomír Jahnátek (Smer-SD). Ako však vyzdvihol poslanec a bývalý štátny tajomník rezortu hospodárstva Martin Chren (SaS), cieľom navrhovanej zmeny zákona nie je "robiť divadlo" . "Cieľom je odstrániť politické vplyvy a politickú moc pri posilnení úlohy parlamentu pri menovaní šéfa ÚRSO," podotkol v reakcii na Jahnátka. Dodal, že súčasný stav v ÚRSO zapríčinila práve bývalá vláda, keď v roku 2007 po politickej línii vymenila vedenie úradu.

vládny návrh zákona,
Vládny návrh zákona bod č.1
dôvodová správa
pravda.sk
Rezort hospodárstva


Zároveň tu máme podozrenia o tom, že niektorí vyšetrovatelia mali zneužiť svoju právomoc pri vyšetrovaní korupčných vecí alebo pri pri zneužívaní právomoci. Je to samozrejme veľmi závažné tvrdenie a pre mňa je absolútne dôležité, že takéto podozrenie nie je zametené pod koberec, ale je vyšetrované.

Pri vyšetrovateľoch kauzy Očistec sa podľa Inšpekcie Ministerstva vnútra objavili pochybnosti, či nezneužiili svoje právomoci. Boli však riadne vyšetrované, informácie z týchto vyšetrovaní sa dostali na verejnosť. Tvrdnie Zuzany Čaputovej hodnotíme ako pravdivé.

zadržal obvinil pracovali vyšetrovali zastavila povedal napísali reagoval rozhodol je


...ja som si prečítal v českých novinách titulky, kde pán Sulík poskytol rozhovor Lidovým novinám a povedal Fico má ísť do basy alebo Fico patrí do basy.

Titulok novín iDNES (nie Lidové noviny ako tvrdil Fico) mal naozaj názov “Sulík, nová slovenská politická hvězda: Fico patří do kriminálu“. Richard Sulík dostal od novinára otázku, či sa bude nová vláda zaoberať ohľadom nahrávky, na ktorej má byť údajne Ficov hlas. Predseda strany Sloboda a Solidarita to okomentoval so slovami: "Áno. Veď to je na kriminál. To je na basu."

iDNES


Ten odchod policajtov v tomto roku je na rozdiel od toho roku 2021, ktorý rád som, že ste tu povedali 1900, 1800 policajtov, akcelerovaný tým, že v máji bol priznaný zákon, ktorým hovoril, že v ich výsluhové dôchodky budú na úrovni 14,5 %.

Situácia v Policajnom zbore je dlhodobo nepriaznivá, keďže do civilu odchádza každý rok viac policajtov, ako doň prichádza. V tomto roku sa k dôvodom odchodu policajtov pridala aj vysoká valorizácia dôchodkov až na úrovni 14,5 %. Predseda odborového zväzu polície preto odhaduje, že do konca roka odíde 1 800 až 2 000 policajtov. Vo vysokých počtoch odchádzali policajti aj za predchádzajúcich vlád, nie je však pravodou, že v roku 2021 tieto čísla dosahovali hodnotu 1 800 policajtov. Podľa dát ministerstva vnútra v roku 2021 odišlo policajného zboru 1 385 policajtov. Výrok Matúša Šutaja Eštoka preto hodnotíme ako nepravdivý.

V Policajnom zbore je dlhodobo nepriaznivá situácia a do civilu odchádza každý rok viac policajtov, ako doň prichádza. Podľa koncepcie zlepšenia podmienok odmeňovania v bezpečnostných zložkách, ktorú pripravili rezorty vnútra, obrany a spravodlivosti, chýba v polícii takmer 3-tisíc ľudí.

V tomto roku sa k dôvodom odchodu policajtov pridala aj vysoká valorizácia dôchodkov. Výsluhový dôchodok, na ktorý bude mať nárok až 5-tisíc policajtov, sa tento rok valorizuje až o 14,5 %. Ak chceli mať policajti nárok na túto valorizáciu, museli o odchod do civilu požiadať najneskôr do konca septembra 2024, aby boli k 1. decembru voľní zo služby.

Predseda odborového zväzu polície Pavol Paračka odhaduje , že do konca roka odíde 1 800 až 2 000 policajtov.

Vo vysokých počtoch odchádzali policajti aj za predchádzajúcich vlád, ani v roku 2021 však tieto čísla nedosahovali hodnotu 1800 policajtov, ako to uvádza Matúš Šutaj Eštok. Podľa dát, ktoré poskytlo ministerstvo vnútra, v roku 2021 odišlo 1 385 policajtov, rok predtým to bolo dokonca 1 473. Následne v roku 2022 odišlo 928 policajtov a v roku 2023 1 288 policajtov.

Najbližšie sa policajný zbor k číslu, ktoré uvádza minister, dostal v roku 2010, kedy z polície odišlo 1 738 príslušníkov.

Minister Šutaj Eštok počet odchádzajúcich policajtov za predchádzajúcej vlády opakovane nadmerne zveličuje . Aj 14. septembra v diskusnej relácii Sobotné dialógy obviňoval svojho predchodcu Romana Mikulca z toho, že počas jeho pôsobenia na ministerskej stoličke odchádzali policajti v najväčších počtoch – hovoril o odchode až 1800 policajtov za rok.

V polovici septembra schválil parlament novelu zákona o štátnej službe, ktorej cieľom bolo aspoň čiastočne stabilizovať stav v polícii. Od januára sa tak zvyšuje maximálny príspevok na bývanie z 500 € na 700 € a zavádza sa dočasný stabilizačný a náborový príspevok vo výške 5-tisíc €. Podľa policajtov však nejde o systémové riešenie, ktoré by zásadne zlepšilo ich odmeňovanie a pritiahlo ľudí do služby..

Okrem finančných aspektov však organizátor policajných protestov Štefan Birmon uvádza aj ďalšie dôvody odchodu policajtov. Birman spomína napríklad klesajúce reálne mzdy, nedostačujúce ohodnotenie policajtov, zlé materiálovotechnické vybavenie či neexistujúci kariérny rast.

odchádza koncepcie chýba nárok odhaduje odišlo dostal zveličuje schválil uvádza


Táto vládna koalícia si povedala, že nedovolí, aby ďalej tu niekto rozkrádal verejné financie tak ako vy ste rozkrádali pri mýtnom tendri, že ste ukradli ľuďom tejto krajiny sedem miliárd korún bez hanby.

Podľa etrend.sk : "Tender sprevádzalo množstvo nejasností. Zo štyroch záujemcov nakoniec výberová komisia hodnotila iba jedného, ktorý má po tomto týždni v rukách podpísanú zmluvu. Troch vylúčili. Zvíťazilo konzorcium, v ktorom sa zúčastnila francúzska spoločnosť Sanef cez spoločnosť SanToll a bratislavská firma Ibertax. Jej pozadie zatiaľ nie je známe. Práve Ibertax má byť spoločnosťou, ktorá projekt finančne podporí. Dvojica si za projekt zapýtala najvyššiu cenu, 716 miliónov eur. O 186 mil. € viac ako bola najnižšia ponuka." Správa ČTK z dňa 28. septembra 2010 uvádza: "Slovensku hrozí žaloba pre kontroverzný tender na systém elektronického výberu mýta. Eurokomisár pre vnútorný trh a služby Michel Barnier dnes v Bratislave vyhlásil, že kolegom v Európskej komisii navrhne zaslať Bratislave odôvodnené stanovisko. To je posledný krok pred podaním žaloby na Európsky súdny dvor. EK už skôr došla k záveru, že boli porušené pravidlá pri odklepnutí štátnej zákazky firme SkyToll, ktorá tender vyhrala s najdrahšou ponukou." Podľa vyššie uvedených informácii bola vybraná najdrahšia ponuka, čo je o 186 mil. eur viac ako bola tá najnižšia. V slovenských korunách ide o rozdiel 5,6 mld. slovenských korún a nie 7 mld. slovenských korún ako udáva Matovič.

etrend.sk

ČTK


Veď napríklad v prvom polroku minulého roku (2012, pozn.) sa prostredníctvom ponuky na trhu práce zamestnalo 135 000 ľudí.

Štatistický úrad SR poskytuje len štvrťročné údaje o počte zamestnaných. V prvom štvrťroku 2012 došlo medziročne k nárastu o 28 000, v druhom o 15 000 pracujúcich. Tieto čísla však hovoria o celkovej miere zamestnanosti, nie o počte ľudí, ktorí nastúpili do zamestnania v danej dobe. Ďalšími informáciami disponuje Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré poskytuje štatistiky o prítoku a odtoku uchádzačov o zamestnanie každý mesiac. V tomto prípade sa však jedná len o ľudí evidovaných na ÚPSVaR. V tejto štatistike navyše chýbajú dané údaje za mesiace apríl a máj v roku 2012 (z dôvodu prechodu na nový systém) a preto nie je možné daný výrok overiť. Uvedená tabuľka poskytuje informácie za mesiace január, február, marec a jún. Mesiac Január Február Marec Apríl Máj Jún Odtok 26 239 23 237 25 096 - - 21 923 Prítok 35 313 26 164 21 699 - - 20 671 Zdroj: Mesačné štatistiky o počte a štruktúre uchádzačov o zamestnanie Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny Dátum zverejnenia analýzy: 21.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

prvom druhom štatistiky


Nemecké firmy dnes im stúpajú náklady v priemysle až o 46 %. Stávajú sa nekonkurencie schopnými. To sa stáva aj na Slovensku. Z toho sú tie prepúšťania.

Vzhľadom na vlnu prepúšťaní v dôsledku rastov cien priemyselných produktov na Slovensku a v Nemecku hodnotíme výrok ako pravdivý.

The Telegraph 20. septembra napísal , že ceny priemyselných produktov v Nemecku sa za posledný rok zvýšili v priemere o 46 % kvôli výraznému nárastu ceny za energie.

Podľa indexu cien vo sa ceny priemyselných výrobkov vo výrobnej sfére na Slovensku v júni medziročne zvýšili v priemere o 43,2 %. Príčinou bolo zdražovanie energetických komodít.

Zvyšovanie cien na Slovensku naozaj spôsobuje prepúšťania. Medzi najznámejšie patria spoločnosť Convatec (350 pracovných miest), chemická spoločnosť Fortischem (362 pracovných miest) a závod Embraco Slovakia (270 pracovných miest). Všetky podniky ako dôvod prepúšťania zhodne uvádzajú rast nákladov, najmä v súvislosti s rastom cien energii.

napísal
indexu cien
Convatec
Fortischem
Embraco Slovakia


Okrem vyhlásenia Flašíkovej-Beňovej, Demagog.SK nezistil žiadnu informáciu o tom, že by Flašíková Beňová podpísala petíciu STOP Ropovodu. Podľa informácii TASR (17. september 2013) petíciu podpísalo až 10 tisíc ľudí, podpísal aj Bajan - starosta Petržalky. K tejto téme sa Flašíková-Beňová nevenovala ani vo svojich blogoch . K ropovodu sa nevyjadruje ani vo svojom programe . Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

TASR blogoch programe


Inflácia bola v celej Európe a že teda ste akýkoľvek minister na Slovensku na ňu dosah nemal, ale pozrime sa, čo bude na budúci rok? My budeme mať infláciu okolo 5 %, budú krajiny, čo budú mať už pod 2.

Podľa aktuálnych odhadov bude inflácia na Slovensku v roku 2025 na úrovni 5,4 %. V krajinách ako Dánsko či Írsko sa bude pohybovať pod hranicou 2 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Inflácia v septembri 2024 sa na Slovensku pohybovala na úrovni 2,8 %. Podľa prognózy Inšitútu finančnej politiky na Ministerstve financií SR sa po schválení konsolidačných opatrení inflácia v roku 2025 vyšplhá približne na 5,4 % ( .pdf , s. 15). Podľa Rady pre rozpočtovú zodpovednosť bude za zvýšenú infláciu v roku 2025 niesť zodpovednosť aj schválenie konsolidačného balíčka ( .pdf , s. 1).

Európska komisia v prognóze z mája 2024 na rok 2025 predpovedá, že priemerná inflácia v Európskej únii (EÚ) v roku 2025 dosiahne 2,2 % ( .pdf , s. 15). Infláciu na Slovensku v roku 2025 prognózovala na úrovni 3,6 % ( .pdf , s. 15). EK však nezahŕňala do odhadu konsolidačný balík, ktorý predstavila Vláda SR v septembri 2024.

Pre niektoré krajiny EÚ Komisia odhaduje infláciu na rok 2025 pod úrovňou 2 %. Írsku odhaduje 1,8 %, Portugalsku 1,9 % a Dánsku 1,9 % ( .pdf , s. 15).

pohybovala .pdf .pdf .pdf .pdf predstavila .pdf


...pripravili sme plán, Plán Bratislavy, na ktorom robili 2 roky 76 odborníkov.

Plán Bratislava vyšiel ako kniha v roku 2018. Podľa oficiálnej stránky je dokument "ktorý v niekoľkých kapitolách definuje víziu a plán pre Bratislavu. Má slúžiť ako strategický dokument pre budúcu prácu mesta." B ol vypracovaný expertmi z jednotlivých odborov, ktorých bolo dokopy 76. Plán je rozdelený na dve časti - Funkčné mesto a Agenda mesta. Prvá časť obsahuje koncepty identity (vedúci kapitoly Martin Bajaník), rozvoja mesta (Igor Marko), správy mesta (Ctibor Košťál), financií (Matúš Lupták), metropolitného štatútu, vzťahov medzi mestom a mestskými časťami (Bruno Konečný) a komunikácie mesta (Michaela Benedigová). Druhá časť sa venuje mobilite (Peter Netri), vzdelávaniu (Vladimír Burjan), inováciám (Daniel Straka), životnému prostrediu (Michal Marcinov), sociálnej oblasti (Peter Adam, Sergej Kára), športu (Dávid Benedig) či kultúre a kreatívnemu priemyslu (Zora Jaurová). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Plán Bratislava
expertmi


Ja som vám neskákal do reči pán poslanec a po druhé, po druhé je odhad, kvalifikovaný odhad, že trhová hodnota šiestich teplární sa pohybuje niekde v úrovni 160 až 200 miliónov eur.

Správa SITA uvádza: "Predaj 100-percentného podielu teplárenských spoločností navrhovali vláde Fond národného majetku a ministerstvo financií. Podľa nich sa v súčasnosti odhaduje trhová cena teplárenských spoločností na úrovni 160 až 200 mil. eur."

SITA