Na veci, ktoré nie sú trestným konaním a sú iným zlyhaním policajtov, je kontrola ministerstva vnútra. To sú dva zvláštne odbory. A inšpekcia robí iba trestné konanie. To sú iba vyšetrovatelia, aby ste tomu rozumeli. A vyšetrovatelia nie sú určení na nič iné, na žiadne priestupky, na žiadne disciplinárne postihy, sú určení iba na vyšetrovanie trestného konania.

Je pravdou, že v rámci MV SR existuje útvar Sekcia kontroly a inšpekčnej služby, ktorý vykonáva úlohy na dvoch úsekoch - úsek kontroly a úsek inšpekcie. Na úseku kontroly, sa kontroluje dodržiavanie právnych predpisov, riešia sa tam sťažnosti a usmerňuje činnosť útvarov Policajného zboru. Druhý úsek inšpekčnej služby je zameraný odhaľovania konania alebo nekonania policajtov výhradne v zmysle Trestného poriadku (vyšetrovania a prevencia). Úsek inšpekcia sa teda nezaoberá sťažnosťami a priestupkami pokiaľ neporušujú Trestný poriadok. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Sekcia kontroly a inšpekčnej služby Ministerstva vnútra Slovenskej republiky je definovaná nasledovne: "...samostatný útvar Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, výlučne podriadený ministrovi vnútra Slovenskej republiky, nezávislý od riadenia a štruktúr polície, ktorý plní úlohy na úseku kontroly a inšpekčnej služby." Sekcia kontroly a inšpekčnej služby na úseku kontroly plní okrem iných úloh aj tieto funkcie: riadi po odbornej stránke, kontroluje, koordinuje, usmerňuje činnosť útvarov ministerstva, útvarov Policajného zboru, útvarov hasičského zboru a akadémie v oblasti vnútornej kontroly a vybavovania sťažností zabezpečuje priamym výkonom kontrolnej činnosti dodržiavanie právnych predpisov a interných aktov riadenia, využíva výsledky kontrol na usmerňovanie riadiacich a výkonných činností na útvaroch ministerstva, útvaroch Policajného zboru, útvaroch hasičského zboru a akadémii vykonáva kontrolu na úseku výkonu štátnej služby , ochrany osobných údajov, využíva výsledky kontrol na usmerňovanie riadiacich a výkonných činností na útvaroch ministerstva, útvaroch Policajného zboru, útvaroch hasičského zboru a akadémii, vybavuje a zabezpečuje prešetrenie sťažností a petícií fyzických osôb a právnických osôb na útvary Policajného zboru a akadémiu , verejnú správu, policajtov a príslušníkov, vykonáva kontroly úrovne vybavovania a prešetrovania sťažností a petícií útvarmi ministerstva, útvarmi Policajného zboru, útvarmi hasičského zboru a akadémiou Sekcia kontroly a inšpekčnej služby na úseku inšpekčnej služby plní najmä tieto úlohy: eviduje a vybavuje oznámenia a podania o podozrení z páchania trestnej činnosti policajtov o dhaľuje a dokumentuje trestné činy páchané policajtmi , vykonáva operatívno-pátraciu činnosť, využíva informačno-technické prostriedky a využíva databázy informačných systémov ministerstva a Policajného zboru, prijíma trestné oznámenia, a ak je podozrivým policajt, vybavuje ich podľa Trestného poriadku, vykonáva vyšetrovanie a skrátené vyšetrovanie o trestných činoch policajtov spolupracuje s útvarmi ministerstva a útvarmi Policajného zboru pri odhaľovaní trestnej činnosti policajtov a navrhuje preventívne opatrenia, vyžaduje potrebnú spoluprácu a súčinnosť pri plnení úloh inšpekčnej služby od policajtov, štátnych zamestnancov a zamestnancov navrhuje opatrenia na predchádzanie a zamedzovanie trestnej činnosti policajtov zabezpečuje spoluprácu a koordináciu činností pri objasňovaní trestnej činnosti policajtov s medzinárodným prvkom koordinuje činnosti na úseku boja proti korupcii a ďalšej závažnej trestnej činnosti v Policajnom zbore a navrhuje opatrenia na jej odstránenie. Dátum zverejnenia analýzy: 01.12.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

úseku kontroly

úseku inšpekčnej služby


Nech sa páči, tuto je jasná kvantifikácia ak by bolo takéto opatrenia prijaté, takýto návrh zákona na úpravu platov poslancov a ostatných ústavných činiteľov, tak potom ročné náklady na poslancov klesnú z 12 770 000 eur na 11 476 000 eur, to znamená, že je to poctivých viac ako 10%...

Platy sa majú pre poslancov po rozmrazení zvýšiť a následne znížiť o dvojnásobok deficitu. To znamená, že bratislavským sa znížia podľa Sulíkovho návrhu tento rok o 4,6% a mimobratislavským o 3,6%. Zásadnejšia, 10% úspora , má byť však na poslaneckých náhradách za chod kancelárie a na odchodnom. To by malo ušetriť 1,3 milióna eur, čo je viac ako 10% celkových nákladov na poslancov.

podľa Sulíkovho návrhu
10% úspora


Cestovný ruch, ktorý považujem za v minulosti popolušku, dnes verím a do budúcnosti veľmi silný sektor, ktorý môže zamestnávať stovky, ba tisíce ľudí tam, kde žijú, 1100 asi pribudlo v minulom roku.

Podľa databázy Slovstat sa počet zamestnaných osôb v cestovnom ruchu za posledný rok zvýšil o 1438.


Nezamestnanosť, vysoká nezamestnanosť a zároveň dlhodobá nezamestnanosť,ktorú Slovensko má je v tých negatívnych číslach kdesi v popredí v rámci európskej 27-ky je proti ľuďom.

Podľa Eurostatu (.pdf) bola v novembri 2010 na Slovensku nezamestnanosť 14,5 %. Z 27 krajín EÚ sme boli na piatom mieste.

Eurostatu


Myslíme si, že tak ako hovorili analytici tento post patrí druhej najsilnejšej strane, preto som sa možno teda aj s Bugárom pohádal, lebo ten post chcel silou mocou si zobrať.

Takýto názor analytikov sa nám nájsť nepodarilo. Ak aj bol niekým vyslovený (radi ho prípadne doplníme), neobjavuje sa ako nejaká zhoda politológov či iných analytikov. Po parlamentných voľbách v marci 2012, dostala opozícia tvorená stranami KDH, OĽaNO, Most-Híd, SDKÚ-DS a SaS možnosť obsadiť dve zo štyroch miest podpredsedov parlamentu. Jedným sa stal Ján Figeľ ako zástupca strany KDH, ktorá z opozičných strán získala vo voľbách najviac hlasov (podľa Štatistického úradu SR , KDH dostalo 8.82 % platných hlasov). Na druhú stoličku si podľa SITA nárokovali Obyčajní ľudia (ktorí vo voľbách získali 8.55 % hlasov) aj Most-Híd (s 6.89 % hlasov). Béla Bugár z Mostu-Híd sa nakoniec o toto miesto neuchádzal a podpredsedníčkou parlamentu sa stala Erika Jurinová z OĽaNO.

Štatistického úradu SR
SITA


No to vôbec nie je pravda (že utečenci do Grécka najviac prúdia po mori a nie pevninskou hranicou z Turecka, pozn.). Percentuálne je to menšie.

Z údajov UNHCR január - august 2015 prešlo Gréckymi hranicami viac ako 200 000 nelegálnych migrantov cez stredozemné more. Z toho cez pozemnú hranicu medzi Tureckom a Gréckom prešlo za obdobie január - 14 august 1716 migrantov . Keďže viac utečencov prichádza do Grécka cez Stredozemné more a nie cez pozemnú hranicu s Tureckom, hodnotíme výrok ako nepravdivý.

UNHCR
1716 migrantov


Minulý rok bol vyplatený nielen dvojnásobný trinásty dôchodok v dvojnásobnej výške, ako kedy za vlád Smeru bolo, ale druhá vec, vyplatili sme aj štrnásty dôchodok, tzn., keď spočítate túto sumu, je vyššia ako dôchodcovská inflácia, ktorá za minulý rok bola a v tomto roku prvýkrát v histórii vyplácame 800 000 dôchodcom o viac ako 250 000 000 eur navyše.

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny presadilo v minulom roku na pomoc dôchodcom viacero opatrení. V máji parlament schválil predčasné vyplatenie trinásteho dôchodku. Ten bol vyplácaný ešte za vlád Smeru pod názvom vianočný bonus a jeho priemerná výška v roku 2019 predstavovala 155 eur. Trinásty dôchodok vyplatený v roku 2022, už za súčasnej vládnej garnitúry, predstavoval v priemere 209 eur. Časť výroku o dvojnásobnej výške trinásteho dôchodku hodnotíme preto ako nepravdivú. Neskôr však vláda presadila aj vyplatenie štrnásteho dôchodku pre penzistov vo výške 70 percent trinásteho dôchodku. Sociálna poisťovňa taktiež začala vyplácať takzvaný rodičovský bonus, na ktorý má nárok približne 800-tisíc dôchodcov.

Národná rada SR schválila ešte v máji finančnú pomoc pre seniorov v podobe skoršieho vyplatenia trinásteho dôchodku. Návrh novely pripravil rezort práce ako pomoc pre seniorov v období vysokej inflácie. Penzistom bol trinásty dôchodok vyplatený predčasne v júli 2022. V priemere si tak každý dôchodcovia prilepšili približne 209 eur k svojmu dôchodku.

V októbri parlament schválil návrh zákona, ktorý priznáva penzistom aj štrnásty dôchodok v sume 35 až 210 eur. Jednalo sa pritom o jednorazovú dávku vo výške 70 percent trinásteho dôchodku.

Za vlády Smeru bol trinásty dôchodok vyplácaný ešte pod názvom vianočná dávka. V roku 2019 sa ale jeho výška zdvojnásobila. Ministerstvo práce na konci roku 2019 informovalo , že naň malo nárok približne 1,3 milióna poberateľov a celková výdavky na tento bonus boli na úrovni približne 154,3 miliónov eur. Priemerná výška dôchodku tak predstavovala približne 155 eur.

Dôchodcovská inflácia predstavuje percento medziročného rastu spotrebiteľských cien za domácnosti dôchodcov. Za prvých šesť mesiacov minulého roka dosiahla 11,8 percenta. Od tejto inflácie sa odvíja valorizácia penzií, ktoré sa zvýšia práve o rovnaké percento.

Sociálna poisťovňa začala od marca tohto roka vyplácať aj rodičovský dôchodok, ktorý sa týka približne 800.000 penzistov. Celkové výdavky na takýto bonus predstavujú približne 253 miliónov eur.

Oslovili sme ministerstvo so žiadosťou o vyjarenie, do vydania relácie 4. 5. 2023 sa však nevyjadrili.

schválila
schválil
vyplácaný
informovalo
Dôchodcovská inflácia
vyplácať


To že ste sa vy dohodli so živnostníkmi, podnikateľmi, tiež to nie je pravda. Zástupca malých podnikateľov nikdy nebol prizvaný na jednanie.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože v sérií rokovaní zástupcovia SAMP neboli prizvaní a na stretnutiach sa tak nezúčastnili a tým pádom ani nepodieľali na dohode.

stránke stránke


často používate pojmy, že klesá účasť, ľudia strácajú záujem. No tak si pozrime parlamentné voľby rok 2006 54 %, rok 2010 58 % a v roku 2012 60 %. To rozhodne nie je možné považovať za klesajúcu tendenciu.

Robert Kaliňák sa snaží argumentovať, že neklesá volebná účasť, pričom uvádza údaje za posledné tri parlamentné voľby. Tieto čísla síce uviedol takmer presne, avšak zovšeobecňovať na ich základe trend volebnej účasti považujeme za zavádzajúce. Najmä ak porovnáme vývoj volebnej účasti v parlamentných voľbách od vzniku SR, zistíme, že o klesajúcej tendencií možno hovoriť. R. Kaliňák tvrdí, že vývoj za klesajúcu tendenciu rozhodne nemožno považovať.

Rok

1990

1992

1994

1998

2002

2006

2010

2012

Účasť

95,39%

84,20%

75,65%

84,24%

70,06%

54,67%

58,83%

59,11%


Slovensko tesne pred tým než nastúpila táto finančná kríza, ktorá, dôsledky  tohto zažívame aj dnes, dosahovala najlepšie parametre v histórii Slovenska. Čo sa týka deficitu...

Štatistiku o fiškálnom deficite sa nám podarilo nájsť len od roku 2000. Tu platí, že najmenší fiškálny deficit bol v roku 2007, teda rok pred začiatkom krízy.

Štatistiku


Ako mi vysvetlíte tie mnou zmienené výberové konania na súdy, že sa ich zúčastnili prevažne len buď tí sudcovia, ktorí boli na svojich pozíciách za fungovania ministerky Žitňanskej ešte v tom predchádzajúcom období ako ministerky, alebo jej priami podriadení. Buď to bol predseda súdu z obdobia jej pôsobenia ako ministerky druhej Dzurindovej vlády, alebo to bol nejaký priamy jej podriadený.

Výberové konania na súdoch sa v roku 2011 mali konať transparentnou metódou, verejnosť mala mať možnosť kontroly všetkých dokumentov, uvádza ministerstvo spravodlivosti. Marek Maďarič správne uvádza, že väčšina ľudí, ktorí z týchto konaní vyšli, boli v minulosti na týchto pozíciách počas jej prvého ministerského pôsobenia, niektorí potom jej priami podriadení. Títo ľudia vyhrali konania aj preto, lebo boli väčšinou jediní kandidáti. Na bojkotovanie vyzvala aj Súdna rada na čele so Štefanom Harabinom.

uvádza správne vyzvala


A je pravda, že v štátnej správe sa prepúšťa a niekde viac ako 10 %, niekde samozrejme menej a tí ľudia, ja viem, objavujú sa listy rôznych sťažností, rôzne a po prešetrení zisťujeme, že no, sú subjektívne názory tých ľudí, že preto som bol prepustený, lebo som povedal riaditeľovi niečo.

Vláda avizuje prepúštanie úradníkov, avšak princíp straníckej príslušnosti ako postup kľúč k prepúšťaniu nevieme potvrdiť. Objavil sa napr. prípad, humenskeho úradu práce , kde dostalo výpoveď 28 zamestnancov, avšak riaditeľka M. Kulanová prepúšťania na základe straníckej príslušnosti odmieta.

humenskeho úradu práce


Pri javelinoch povedali Rusi: neposielajte tam zbrane, použijeme atómovku. Nepoužili. Pri S300-ke, keď išla zo Slovenska, kričali strašne: použijeme atómovú zbraň. Nepoužili nič. Keď sa začalo rozprávať o tankoch, povedali: to je nehorázna eskalácia, my budeme strašiť atómovými zbraňami. Nepoužili nič.

Rusi posielanie zbraní na Ukrajinu opätovne označovali ako nepriateľský akt a dôvod na eskaláciu konfliktu, zároveň pri viacerých príležitostiach naznačovali hrozbu jadrovým útokom alebo jadrovej vojny, ak sa do konfliktu zapojí NATO. Výrok preto vzhľadom na duch povedaného hodnotíme ako pravdivý.

Rusko je jednou z deviatich krajín sveta, ktoré vlastnia jadrové zbrane . Ruský prezident Putin nariadil uviesť jadrové sily do pohotovosti len pár dní po začatí invázie - 28. februára 2022 - ako priamu odpoveď na sankcie západných štátov a údajné „agresívne vyjadrenia štátov NATO.“

Protitankové strely Javelin boli jedny z prvých dodávok zbraní, ktoré poslali členské štáty NATO Ukrajine. Ruský minister zahraničia Sergej Lavrov po dodávkach mnohých západných zbraní označil jadrovú hrozbu za vysokú: podľa agentúry Reuters „varoval Západ, aby nepodceňoval zvýšené riziko jadrového konfliktu o Ukrajinu a povedal, že dodávky zbraní od štátov NATO Kyjevu vníma ako „de facto” angažovanie sa v proxy vojne s Ruskom.” Pri dodávke slovenského protiraketového systému S-300 Rusko ohlásilo zámer zaútočiť na tento systém, avšak nenaznačovalo priamo jadrové zbrane.

Počas diskusií o nových balíkoch pomoci a možných dodávkach tankov na Ukrajinu sa predseda ruskej Štátnej dumy Vjačeslav Volodin vyjadril , že takáto podpora vedie svet do „strašnej vojny“ a „Rusko na ňu odpovie odvetnými útokmi s ešte silnejšími zbraňami.“

Ruské verejnoprávne média a propaganda použitie jadrových zbraní proti západným krajinám obhajovali a navrhovali nielen proti európskym spojencom, ale vo februári 2023 aj proti USA .

V apríli 2022 otestovali Rusi medzikontinentálnu raketu a 23. februára 2023 oznámil Putin zámer posilniť ruský jadrový arzenál.

Jadrová zbraň vo vojne doteraz použitá nebola.

jadrové zbrane
nariadil
odpoveď
poslali
štáty
Sergej Lavrov
ohlásilo
vyjadril
obhajovali
navrhovali
USA
otestovali
oznámil Putin


My sme v roku 2013 takto vytvorili 12 tisíc pracovných miest pre mladých.

Podobné výroky o programe na zamestnávanie mladých ľudí sme už overovali v relácii V politike - 14.januára 2014, O5M12 - 7. apríla 2013 a pri ohlásení kandidatúry Roberta Fica - 18. decembra 2013. V ňom Robert Fico hovoril, že bolo v roku 2013 “okamžite” vytvorených 15 000 pracovných miest a tento výrok sme hodnotili ako zavádzajúci. Projekt v skutočnosti začal už v novembri 2012 a k novembru 2013 bolo podľa dostupných informácii vytvorených 11 000 pracovných miest. Minister práce v januári 2014 informoval , že cez tento projekt sa im podarilo vytvoriť 12 tisíc pracovných miest pre mladých. Napriek tomu, že nevieme overiť presné číslo za rok 2013 a že existuje mierny časový rozpor, hodnotíme výrok ako pravdivý, nakoľko jeho hlavný argument sa od reality významne neodlišuje.

V septembri 2012 Európska komisia schválila presun 70 miliónov eur, cieľovou skupinou boli mladí do 29 rokov. Ministerstvo práce však v prípade malej ponuky pre mladých do 29 rokov, plánovalo otvoriť projekt aj pre ľudí nad 50 rokov, ktorí boli na úrade práce viac ako pol roka. Projekt sa spustil v novembri 2012. Podľa správy SITA z 8. novembra 2013 bolo zatiaľ vytvorených 11 tisíc pracovných miest.

V politike
O5M12
ohlásení kandidatúry
informoval
schválila
cieľovou
otvoriť
spustil
SITA


Tak ako som predložila zákon. Ten jednoznačne hovorí, že tak ako súdne rozhodnutia, aj rozhodnutia prokurátorov budú musieť byť anonymizované. To, ako sa nastaví anonymizácia, je čisto čiste vecou prokuratúry samotne.

Vo vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 153/2001 Z. z. o prokuratúre v znení neskorších predpisov, a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony sa v bode 38 uvádza: "Pred zverejnením rozhodnutí podľa odsekov 1 a 2 sa v nich anonymizujú (.rtf) údaje, ktorých anonymizovaním bude pri zverejňovaní zabezpečená ochrana práv a právom chránených záujmov."

anonymizujú


Už na budúci rok ste mimochodom aj zamestnanosť začali prognozovať omnoho nižšiu dokonca trikrát nižšiu dokonca ako ste prognozovali.

Pavol Frešo má pravdu. Jednoduché porovnanie júnovej a septembrovej prognózy IFP znižuje nárast zamestnanosti troj- resp. štvornásobne. Podľa makroekonomických prognóz, ktoré sú uverejnené na stránke Ministerstva financií v rámci Inštitútu finančnej politiky sa uvádza prognóza na rok 2013, ktorá bola zostavená v júni 2012 a hovorí o raste zamestnanosti o 0,4% resp. 0,3% podľa iných metodík. Neskoršia prognóza z 12. septembra 2012 hovorí o raste zamestnanosti o 0,1% .


Ak tento rok bude deficit verejných financií na úrovni 7, 8 %, tak to znamená, že v tomto roku táto krajina minie o 160 miliard slovenských korún viac, ako sa v tejto krajine tento rok vytvorí. To je celoročný rozpočet sociálnej poisťovne.

Doplnené 4.10 .: Po upozornení čitateľky spresňujeme údaje. Odhad HDP na rok 2010 v bežných cenách vychádza pri 4% raste na cca 65,8 mld. eur, čo pri deficite 7,8% vychádza na schodok v hodnote 5,13 mld. eur čo sa blíži 160 mld. Sk, o ktorých hovorí J. Brocka. Avšak jeho porovnanie s rozpočtom Soc. poisťovne (6,1 mld. eur) je stále nepresné.

rozpočtom


...77 % migrantov, ktorí prišli tento rok do Nemecka, nemá cestovný pas…

Podľa nemeckého Ministerstva vnútra 77 % migrantov, ktorí prišli do Nemecka v mesiaci január nemalo cestovné doklady. Podľa Berliner Morgenpost hovorkyňa Ministerstva uviedla: " Im Januar 2016 betraf dies etwa 77 Prozent aller durch die Bundespolizei im Grenzraum festgestellten Migranten. " O štatistike informovali aj ďalšie nemecké médiá . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Berliner Morgenpost
nemecké
médiá


Takého človeka na Ústavný súd nominovala Ficova vláda, človeka z notárskych kruhov, ktorý nemal žiadne publikácie, nemal žiadne ústavné skúsenosti a oni ho tam poslali,(...).

Súčasný sudca Ústavného súdu SR Miroslav Duriš pôsobil v rokoch 1995-2017 ako notár , štyrikrát bol zvolený aj za prezidenta Notárskej komory. Pred notárskou praxou pracoval aj ako právny čakateľ na Krajskej prokuratúry a Okresnom súde v Liptovskom Mikuláši. V roku 1990 sa stal sudcom z povolania a v rokoch 1990-1995 pôsobil ako sudca a predseda senátu Okresného súdu Liptovský Mikuláš. V roku 1989 získal titul JUDr., v roku 2009 titul PhD. Okrem toho pôsobil od roku 2006 aj ako externý pedagóg na Vysokej škole zdravotníctva a sociálnej práce sv. Alžbety v Bratislave v predmetoch úvod do právnych disciplín, občianske a správne právo, európske a ústavné právo. Ako kandidát na sudcu Ústavného súdu SR bol navrhnutý Prezídiom Notárskej komory, konkrétne ho navrhol prezident komory Karol Kovács. Vymenovaný bol v decembri 2017. Nepodarilo sa nám dohľadať žiadnu odbornú publikáciu Miroslava Duriša, dostupné sú len jeho príspevky na konferenciách či články v periodikách, no bez použitia odborných zdrojov. Keďže však Duriša nenominovala vláda, ale prezident Notárskej komory, hodnotíme výrok ako nepravdivý.

notár
pracoval
sudcom
navrhnutý
Karol Kovács.


My sme robili referendum pred dvanástimi rokmi, tam prišlo niečo vyše milióna (občanov, pozn.).

Na referendum strany SaS v roku 2010 prišlo 998 tisíc voličov, čo je zaokrúhlene milión voličov. Hoci Richard Sulík toto číslo mierne navýšil použitím formulácie „vyše milióna”, výrok hodnotíme ako ešte pravdivý.

Oficiálne výsledky referenda z 18. septembra 2010, ktoré zverejnil Štatistický úrad SR, uvádzajú účasť v celkovom počte 998 142 oprávnených voličov.

Referendum obsahovalo šesť otázok, ktoré pokrývali viaceré témy od zrušenia koncesionárskych poplatkov po zníženie poslancov NR SR.

výsledky obsahovalo


Sú dohľadateľné disciplinárne rozhodnutia, kedy komisia na podnet, že zrejme koncipient možno nestíhal realizovať tú prax, posudzovala, či tento súbeh je možný a skonštatovala, že to možné je. Išlo o súbeh so živnosťou, bol to asistent poslanca a zároveň mal realitnú kanceláriu (...). Bolo to v tom období ako ja som robila koncipientsku prax. Toto nebolo kolízne.

Disciplinárne rozhodnutia orgánov Slovenskej advokátskej komory (SAK) v online podobe nie sú verejne dostupné. 25. apríla 2018 bola spustená Wikipédia SAK , ktorá je dostupná po prihlásení len pre advokátov a členov komory. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Advokátka Eva Kováčechová potvrdila existenciu rozhodnutia Disciplinárneho senátu Slovenskej advokátskej komory týkajúceho sa súbehu výkonu koncipientskej praxe a realitnej činnosti koncipienta, pričom senát konštatoval, že nedošlo k disciplinárnemu previneniu. Disciplinárne rozhodnutia Slovenskej advokátskej komory vychádzajú knižne v dvojročných intervaloch. Exempláre sa nachádzajú v Slovenskej národnej knižnici v Martine, Univerzitnej knižnici v Bratislave a v Štátnej vedeckej knižnici v Košiciach. Do uzávierky sa nám ich nepodarilo konzultovať.

Wikipédia SAK
potvrdila


...amerického spojenca, Saudskú Arábiu, ktorý len za minulý rok vyvraždil 683 detí v Jemene, kde je humanitárna katastrofa, kde Saudská Arábia vedie jednu neľútostnú vojnu.

Výrok odkazuje na občiansku vojnu v Jemene. Táto vojna vypukla v roku 2011 kedy bol po Arabskej jari zosadený autoritatívny prezident Ali Abdullah Saleh a nahradil ho Abdrabbuh Mansour Hadi. Ten od začiatku svojho vládnutia čelí odporu zo strany Salehových prívržencov. Okrem toho v konflikte zohráva významnú úlohu aj dávny spor sunnitov a šítov. Regionálne mocnosti sú tiež zapletené v občianskej vojne. Irán podporuje separatistov (húsíovcov) a Saudská Arábia podporuje súčasnú vládu prezidenta Hadiho. Humanitárna situácia v Jemene je veľmi zlá, ako v roku 2015 uviedol zástupca Červeného kríža, Peter Maurer: „Jemen po piatich mesiacoch konfliktu vyzerá ako Sýria po piatich rokoch.“ OSN označilo vojnu v Jemene za najväčšiu svetovú humanitárnu krízu, kde približne 75 % populácie potrebuje humanitárnu pomoc a ochranu. Agentúra Reuters v októbri 2017 uviedla, že OSN zaradila Saudskú Arábiu na čiernu listinu kvôli zabitiu a zraneniu 683 detí v Jemene. Saudská Arábia sa dlhoročne vníma ako spojenec Spojených štátov amerických, aj keď vzťah počas Obamovej vlády ochladli. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

vojna konflikte uviedol OSN Reuters dlhoročne


Žilinský samosprávny kraj zatiaľ nemal ani jeden rok rozpočtové provizórium ...

Výrok hodnotíme ako zavádzanie, pretože tvrdenie Juraja Blanára vnímame ako snahu o vylepšenie vlastnej argumentačnej pozície. Aj v ŽSK totiž nastalo obdobie rozpočtového provizória, i keď netrvalo počas celého roka. Konkrétne to bolo začiatkom roku 2009, kedy bol jeho predsedom práve Juraj Blanár.

tu tu


Minister financií napriek tomu plánuje zobrať samosprávam 200 miliónov eur.

Minister financií Igor Matovič navrhuje vo svojej daňovej reforme nasledujúce opatrenie: „Nižší rast podielových daní, spočívajúci v pomalšom raste príjmov samospráv z daní – 200 miliónov eur”. Zavedením tohto opatrenia by samosprávy prišli o 200 miliónov eur, ktoré by išli v prospech štátneho rozpočtu a boli by použité ako zdroj financovania Matovičovej reformy .

daňovej nasledujúce išli reformy


...už je vytvorená skupina policajtov, ktorá vyslovene má na starosti, to znamená, že už sú aj vyškolení, vedia dobre, že ten znak, čo má ten dotyčný, poprípade znamená to alebo znamená niečo iné a mohol by som takto pokračovať...

Skupinou policajtov, o ktorých sa vyjadril Béla Bugár sa myslí Národná jednotka boja proti terorizmu a extrémizmu. Skutočne sa jedná o skupinu špeciálne vycvičenú a vyškolenú na boj proti terorizmu i extrémizmu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

jedná vznikla vyjadril predstavuje novela


Je dôležité pre mňa to, že ak dôchodková správcovská firma povie, že ona nemá preto vyšší výnos, pretože by musela garantovať, že o tie peniaze neprídu, tak čo je to za podnikanie?

Napriek tomu, že DSS-ky priznali nižšie výnosy aj z dôvodu Ficových opatrení, nenašli sme žiadne vyjadrenie, ktoré by tvrdilo, že prišli o výnosy, lebo museli garantovať za vložené peniaze. Preto tento výrok hodnotíme ako zavádzajúci. V tejto súvislosti Asociácia dôchodkových správcovských spoločností uvádza: "Príklady ilustrujú vyššie popisovaný jav - v časoch finančných kríz býva pravidlom, že najviac peňazí (likvidných aktív) mávajú práve penzijné fondy. Sú totiž od podstaty konzervatívne a opatrné. Nikdy nehrajú na riziko a vysoký zisk, ale vždy na istotu a bezpečnosť. Inak to ani nejde. Penzijné fondy sú dlhodobí investori (10 až 50 rokov), ktorí pracujú pre milióny bežných ľudí, ktorým spravujú dôchodkové úspory. Títo ľudia nečakajú astronomické zisky, ale bezpečnosť dôchodku." Dňa 28.3.2012 portál sme.sk uviedol: "Kým predseda Smeru nehovorí, že za to (nízke zisky,pozn.) môžu garancie, budúca opozícia aj dôchodkové spoločnosti (DSS) si to myslia. Najmä preto, že prvá Ficova vláda zaviedla porovnávanie výnosov len v šesťmesačnom horizonte." 14.6.2012 Hospodárske noviny uviedli: "Aj DSS-ky potvrdili, že Ficove zásahy výnosy skresali. „Asi áno, ale možný bol len jeden scenár, takže sa nad tým nikto nezamýšľal,“ povedal Peter Socha z Asociácie dôchodkových správcovských spoločností." Dátum zverejnenia analýzy: 04.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

sme.sk

Hospodárske noviny


No veď si len spomeňme na premiéra Ódora z poslušného Slovenska, ktorý v roku 2023 navrhol upratať po sebe finančný bordel tak, že chcel škrtať 7 miliárd sociálnej oblasti.

Premier Ľudovít Ódor predložil v októbri 2023 návrh vyrovnaného rozpočtu, ktorý obsahoval opatrenia na zníženie deficitu v objeme 8,5 miliardy eur. Povinnosť predložiť vyrovnaný rozpočet nebola výsledkom jeho politického rozhodnutia, ale prísnych pravidiel dlhovej brzdy, ktoré sa vzťahovali na vládu bez parlamentnej dôvery. Samotná vláda označila tento návrh za nerealistický a zdôraznila, že ide len o splnenie zákonnej povinnosti, nie o reálny plán jej politiky. Ódorová vláda zároveň pripravila pre svojich nástupcov súbor takmer 100 konsolidačných opatrení v objeme 10 miliárd eur, z ktorých si mohla nová vláda vybrať podľa vlastných priorít. Vtedajšia vláda tak nenavrhovala, v čom majú jej nástupcovia šetriť, iba vyčíslila jednotlivé opatrenia, aby si z nich mohli vybrať. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako nepravdivý.

Z ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti vyplývajú pre vládu viaceré sankcie v prípade, ak štátny dlh prekračuje stanovené limity. Ku koncu roka 2022 zodpovedal dlh Slovenskej republiky výške 57,8 % HDP, čo znamenalo, že sme sa nachádzali v najvyššom sankčnom pásme. Vláda preto podľa zákona musela predložiť Národnej rade vyrovnaný rozpočet.

Z tohto pravidla však platí výnimka , podľa ktorej je vláda od tejto povinnosti na 24 mesiacov oslobodená, pokiaľ jej Národná rada vysloví dôveru. Je tomu tak, aby novovzniknutá vláda dostala čas na konsolidovanie verejných financií a bola chránená od najtvrdších sankcií zákona.

Keďže za vyslovenie dôvery vláde Ľudovíta Ódora hlasovalo len 34 poslancov, vláda dôveru nezískala a v októbri 2023 musela predložiť vyrovnaný návrh štátneho rozpočtu. Na dosiahnutie nulového deficitu bolo potrebné prijať opatrenia v objeme 8,5 miliardy eur. S predloženým návrhom nesúhlasili všetci traja sociálni partneri – vrátane vlády, ktorá ho predložila.

Autori rozpočtu argumentovali , že navrhnutý rozpočet považujú za neprijateľnú možnosť a jeho predloženie vnímajú výlučne ako splnenie zákonnej povinnosti. Sami ho označili prívlastkom „nerealistický“ a prízvukovali, že jediným dôvodom jeho existencie je zákonná povinnosť predložiť ho.

„Hospodárenie podľa vyrovnaného rozpočtu nie je v záujme SR a znamenalo by destabilizáciu bežných verejných inštitúcií, ako sú napríklad súdy, okresné úrady, ministerstvá, žaloby a sankcie voči SR z dôvodu neplnenia si zákonných povinností, ohrozenie kritickej infraštruktúry a celkovú destabilizáciu štátu,“ upozornilo v návrhu Ministerstvo financií.

To zároveň pripomenulo , že po predložení návrhu je možné ho vziať z Národnej rady SR späť a vláda, ktorá vznikne po parlamentných voľbách, môže pripraviť vlastný návrh rozpočtu, keďže na nový kabinet sa povinnosť vyrovnaného rozpočtu nevzťahuje.

Podľa vyjadrenia vtedajšieho premiéra Ódora sa na jednotlivých ministerstvách paralelne pracovalo aj na realistickom rozpočte, ktorý nebol postavený na východiskách vyrovnaného rozpočtu.

Bývalý premiér pripravil pre nasledujúcu vládu aj paletu opatrení, ktorými bude môcť konsolidovať verejné financie. Opatrenia zahŕňali znižovanie výdavkov, ale aj zvyšovanie príjmov rozpočtu. Celková suma týchto opatrení presahovala výšku konsolidácie, ktorá bola potrebná na stabilizáciu dlhu v najbližších rokoch, budúca vláda si tak mohla vybrať preferované opatrenia. Súčasťou návrhu boli aj úpravy v oblasti sociálnych výdavkov, no významnú časť tvorili aj opatrenia na strane príjmov a zvyšovanie efektívnosti štátu.

„Návrh na ozdravenia verejných financií” obsahoval takmer 100 opatrení v celkovom objeme do 10 miliárd eur. Poverený premiér Ľudovít Ódor sa v tom čase vyjadril , že budúca vláda bude mať na výber, pre aké konkrétne opatrenia sa rozhodne. Táto informácia bola uvedená aj v dokumente s navrhovanými opatreniam ( .pdf , s. 9).

Vtedajší minister financií Michal Horváth v októbri 2023 uviedol , že zastavenie rastu dlhu na Slovensku by sa dalo dosiahnuť prijatím konsolidačných opatrení vo výške 5 % HDP, teda šesť miliárd eur. Návrh ministerstva obsahoval konsolidačné opatrenia v objeme 7 % HDP, čo dokopy predstavovalo takmer desať miliárd eur (. pdf , s. 9). Rozsah navrhovaných opatrení bol teda väčší, ako objem potrebný na zníženie dlhu, čo umožnilo novej vláde vybrať si opatrenia v súlade s jej politickými prioritami.

Časť opatrení navrhovala znižovanie výdavkov štátu zoštíhlením verejnej správy, napríklad znížením počtu zamestnancov a zamestnankýň vo verejnej správe (. pdf , s. 71-80); efektívnou prevádzkou, napríklad optimalizáciou nákladov alebo znížením nákladov na výber mýta (. pdf , s. 81-90); zacielením sociálnych výdavkov, napríklad v podobe zmien v daňovom bonuse na dieťa či zrušením trinásteho dôchodku (. pdf , s. 91-107); a znížením neefektívnych dotácií, napríklad vo forme zrušenia vlakov zadarmo alebo zrušením rekreačných poukazov (. pdf , s. 108-121).

Navrhované opatrenia zahŕňali aj zvyšovanie príjmov štátu, napríklad prostredníctvom zvyšovania spotrebných daní z tabakových výrobkov, vina, piva, či hazardu (. pdf , s. 12-33), zvýšením príjmov menej škodlivých pre ekonomiku ako je zvýšenie základnej sadzby DPH alebo zrušenie znížených sadzieb na DPH (. pdf , s. 34-55); a zavedením efektívnejšieho, spravodlivejšieho a jednoduchšieho daňového systému, napríklad zvýšením sadzby z dividend alebo znovuzavedením dane z dedičstva (. pdf , s. 56-70).

Vtedajšia vláda Ľudovíta Ódora tieto opatrenia predstavila ako balík príjmových a výdavkových konsolidačných opatrení, z ktorých si vláda zvolená vo voľbách v septembri 2023 vyberie podľa svojich programových preferencií.

rozpočtovej zodpovednosti
zodpovedal
musela
výnimka
hlasovalo
predložiť
prijať
argumentovali
označili
upozornilo
pripomenulo
pracovalo
pripravil
vyjadril
.pdf
uviedol
pdf
pdf
pdf
pdf
pdf
pdf
pdf
pdf


Košický kraj bol úspešný v rámci regionálneho operačného programu, získali sme už v mesiaci september 22 miliónov na projekty infraštrukturálne, na cesty druhej a tretej triedy, plus dva milióny, 1 800 000 na opravu mostov.

Zdenko Trebuľa uvádza, že KSK získalo už v septembri 22 mil. eur na cesty II. a III. triedy plus 2 mil. eur na mosty. Avšak podľa oficiálnych dokumentov boli k 30. septembru 2013 schválené projekty za 15,6 mil. eur a zazmluvnené projekty za 11,3 mil. eur . O čerpaní štrukturálnych fondov podľa jednotlivých krajov a operačných programov informuje portál Národného strategického referenčného rámca SR (NSRR SR, pozn.). Výstavba či rekonštrukcia cestnej infraštruktúry spadá pod Regionálny operačný program, konkrétne pod Prioritnú os 5 - Regionálne komunikácie zabezpečujúce dopravnú obslužnosť regiónov. Podľa dokumentu (.xls) o stave implementácie regionálnych projektov ŠF ku dňu 30. septembra 2013, boli pre KSK, v rámci spomínanej Prioritnej osi 5, schválené projekty s rozpočtom 15 562 086,79 eur a zazmluvnené projekty s rozpočtom 11 256 910,77 eur. Z. Trebuľa sa možno odvolával na článok, ktorý bol zverejnený na stránke KSK dňa 22. októbra 2013. Podľa tohto, bolo Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka schválených päť projektových žiadostí KSK, ktorých celkové rozpočtové náklady sú spolu takmer 22 mil. eur. Z uvedeného zdroja však vyplýva, že buď sú v tejto sume už zarátané aj mosty alebo financie na ich opravu nie sú schválené tak ako v prípade konkretizovaných projektov "Cesty KSK 6 až 10". Informácia o získaných peniazoch na opravu mostov sa teda javí ako nesprávna. Navyše Z. Trebuľa vyslovene povedal, že 22 mil. eur získal KSK už v mesiaci september. Výrok treba teda hodnotiť podľa spomínaných údajov NSRR SR platných k 30. septembru 2013. Keďže tieto sa zásadne rozchádzajú so slovami Z. Trebuľu, výrok hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 25.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

dokumentu stránke


Ja som hrdý na to, že Slovenská národná strana má svoj program už dlhé roky, od roku 2013, popradské memorandum, ktoré sme aj takéto veci predvídali.

Popradské memorandum bolo prijaté na rozšírenom predsedníctve Slovenskej národnej strany (SNS) 29. júna 2013 v Poprade. Listina s názvom Žiadosti slovenských vlastencov Bruselu vyslovuje nespokojnosť členov strany s fungovaním Európskej Únie a zároveň predstavuje kroky, ako zmeniť postavenie a fungovanie Únie k lepšiemu. Jeden bod memoranda sa skutočne venuje aj azylovej politike, multikulturalizmu a prisťahovalectvu ako problému, ktorý hrozí Európskej Únii. Vo výroku nehodnotíme správnosť obsahu riešení SNS, ale len či sa v tej dobe naozaj zaoberali v memorande aj azylovou politikou a migráciou. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. V 15 bodoch memoranda sú zhrnuté žiadosti " slovenských vlastencov, zástupcov najstaršej slovenskej politickej strany " na reformy a zmenu únie, lebo, ako ďalej uvádza text " pokiaľ sa však Európska únia nezačne reformovať, budeme musieť s plnou vážnosťou pristúpiť k prehodnoteniu svojho vzťahu k tomuto spoločenstvu ". Z kontextu, v ktorom odznel výrok Andreja Danka vyplýva, že mal na mysli predosledný bod memranda, ktorý znie: " Žiadame zastavenie implementácie ideológie a politiky multikulturalizmu, ktorý vážne ohrozuje historické osobitosti našich vlastí. Vyjadrujeme obavu pred rastúcim trendom nekontrolovaného prisťahovalectva, čo výrazne potláča tradičné kresťanské hodnoty Európy. Žiadame garanciu kontrolovateľnosti tohto vplyvu a sprísnenie azylovej politiky. Žiadame otvorenú podporu pôvodným kresťanským hodnotám a spoločenskú integritu prisťahovalcov na našom kontinente, so zachovaním ich slobody myslenia a vierovyznania. " SNS už v roku 2013 hovorila o problematike migračnej politiky a prisťahovalectva ako o problémoch, ktoré ohrozujú európske hodnoty. SNS na túto problematiku nielen poukazovala, ale aj žiadala svoje riešenia, akými sú podpora kresťanských hodnôt a prísnejšia azylová politika. Memorandum zastupovalo aj isté programové vyhlásenie strany. Predseda strany Andrej Danko aktívne šíril obsah memoranda, dokument odovzdal aj šéfovi Matice slovenskej , vtedajšiemu prezidentovi Gašparovičovi, aj šéfom európskych národných strán .

Popradské memorandum
Žiadosti slovenských vlastencov Bruselu
Matice slovenskej
prezidentovi
európskych národných strán


Globálne si musíme uvedomiť, že už európske štáty neriešia cenu prosperity, ale cenu prežitia. V tejto súvislosti je treba sa opýtať aj slovenských občanov, či sú ochotní ďalej platiť, keďže sme už významne prispeli 15 rokmi transformácie za členstvo v EÚ a teraz evidentne hrozí, že EÚ je nejednotná. Nie je to len postoj VB páni. Dobre viete, že aký je postoj premiéra Nečasa ČR, že výhrady vnieslo aj Fínsko alebo Rakúsko a nehovorím o Maďarsku. Takže vidíme, že utvára sa tu akási 2-rýchlostná Európa.

Na výsledky summitu svetové médiá aj analytici všeobecne reagovali slovami o vytvorení dvojrýchlostnej Európy - skupiny štátov, ktoré podpíšu novú zmluvu a budú pokračovať v integrácii, a ostatných (malý prehľad nájdete tu ). Aj keď v priebehu prvých hodín po summite médiá informovali o tom, že cestou fiškálnej integrácie sa vyberie 25 členských krajín, neskôr sa k nim pridalo aj Maďarsko, ktoré bojkotovalo počiatočné správy o tom, že sa odmietlo k takej zmluve pripojiť, a jedinou krajinou "mimo" teda zostala Veľká Británia ( zdroj ).

tu zdroj zdroj zdroj zdroj tu tu


Báli ste sa ísť so mnou do relácie, pán poslanec, 17. januára. (počas kauzy výbušnina v januári 2010, pozn.)

17. januára 2010 boli hosťami relácie Na telo minister vnútra Robert Kaliňák a predseda Most-Híd Béla Bugár. Daniel Lipšic bol v ten istý deň hosťom diskusnej relácie V politike, ale to, či sa Róbert Kaliňák bál ísť do relácie s Danielom Lipšicom je neoveriteľné.

17. januára 2010


... práve teraz je Slovensku prognózovaný najvyšší hospodársky rast v Európskej únii.

Prognóza rastu: pravda, aspoň podľa čísiel Eurostatu .

podľa čísiel Eurostatu


Napríklad s tými dotáciami tým konkrétnym podnikateľom, aj Republiková únia zamestnávateľov povedala jasne, že je proti tomu a protestovala.

Republiková únia zamestnávateľov skutočne viackrát vyhlásila, že je proti poskytovaniu investičných stimulov. Preto hodnotíme výrok Ivana Švejnu za pravdivý.

Prezident Republikovej únie zamestnancov 25. septembra 2012 vyhlásil :

"Kým vybraným firmám sa nulovou sadzbou dane podmienky pre podnikanie zlepšujú, absolútnej väčšine sa rastom dane z príjmu o štyri percentuálne body na 23 % podmienky zásadne zhoršujú. ...Podľa zamestnávateľov vláda by mala prehodnotiť politiku poskytovania investičnej pomoci a zamerať sa na zlepšovanie podmienok pre podnikanie pre všetkých."

Proti sa Republiková únia zamestnávateľov vyjadrila aj v diskusii v Rádiu Slovensko (25. septembra 2012, kde Martin Hošťák, tajomník únie povedal:

"...Zamestnávatelia združení v Republikovej únii zamestnávateľov dlhodobo presadzujú zrušenie alebo utlmenie politiky investičných stimulov, keďže najmä v súčasnej dobe hospodárskej krízy, krízy verejných financií, neexistuje takmer žiadny priestor pre poskytovanie investičných stimulov. A práve tieto investičné stimuly by mali byť nahradené jasnou politikou konkurencieschopnosti."

Z uvedeného jasne vyplýva, že Republiková Únia zamestnávateľov je proti poskytovaniu investičných stimulov vybraným firmám.

vyhlásil vyjadrila


Nikdy som sa nestretol s pánom Reichelom...

Milan Reichel, bývalý kulturista, býval označovaný za bossa popradského podsvetia a čelil obvineniam z miliónových úverových podvodov, ktoré údajne spáchal ešte v roku 1992. Jeho meno sa v médiách spomínalo hlavne v súvislosti s kauzou vrážd Mikuláša Černáka, keď v procesoch proti nemu vystupoval ako svedok , ktorý mal údajne k Černákovi blízko. Informácie týkajúce sa Reichelovho pôsobenia sú združené v archíve článkov o slovenskej mafii, Mafian.sk . Tímu Demagog.SK sa nepodarilo nájsť žiadne prepojenie medzi Milanom Reichelom a Andrejom Kiskom, či informácie o stretnutí. To však neznamená, že sa nemohli stretnúť, keďže obaja pochádzajú z mesta Poprad . Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

čelil obvineniam
vystupoval
svedok
združené
Mafian.sk
Poprad


Pamätám si na haváriu Jána Richtera na aute, tak jednoducho museli zrušiť diskusiu zase v denníku SME, lebo začali tam ľudia písať, že nech zdochne a podobné veci.

O havárií ministra Jána Richtera, ktorá sa udiala na rýchlostnej ceste R1 informoval denník SME 11. júna v roku 2013. Diskusia, ktorá sa rozvinula po publikovaní tohto článku skutočne obsahovala negatívne komentáre na adresu Jána Richtera. Fico sa správne vyjadril o zrušení diskusie k tomuto článku. Denník SME tak urobil rovnako ako v prípade príspevku o operácií exprezidenta Ivana Gašparoviča a to z dôvodu "opakovaného porušenia kódexu" . Nakoľko sa nám však nepodarilo potvrdiť, či komentáre skutočne obsahovali také vyjadrenia, ktoré spomína Robert Fico, hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

článku


Jeden z našich výrobcov, ktorý pôsobí v oblasti vývoja a výroby simulačných technológií, napríklad v týchto dňoch získal už tretí kontrakt na dodávku simulátorov pre výcvik pilotov vrtuľníkov od americkej armády. V minulom roku dodal Američanom simulátory pre vojenské taktické lietadlá na základňu v Alabame, ale aj pre zložky pôsobiace v Afganistane.

Jaroslav Paška hovorí o spravách, ktoré sa objavili v slovenských médiách v roku 2013. Výrok hodnotíme ako pravdivý, i keď J. Paška jeden detail neuviedol presne. V "minulom roku" (myslený je tým rok 2012, pozn.) sa Slováci podieľali na vývoji a výrobe strojov, ktoré boli umiestnené len v Afganistane a nie v Alabame. Základne v Alabame sa týkala až ďalšia objednávka.

sme.sk


Moderátor: "Prečo napríklad pán Robert Fico potom pripúšťa možnosť imperatívneho mandátu, keď už teda hovoríme." P. Paška: Kedy pán Robert Fico? Moderátor: "Vyjadril sa, vyjadril sa v minulosti. Pripustil, že by to možno nebol až taký problém." P.Paška: My sme hovorili o zmene volebného systému a ako nájsť, ale zároveň povedal bé a to je, že jednoducho nie je možné z hľadiska dnešného stavu ústavného systému ísť na imperatívny mandát.

Podľa denníka SME z roku 2002 sa Robert Fico vyjadril tak, že keby záviselo od neho, okamžite urobí zmenu ústavy a zavedie imperatívny mandát. Teda pravidlo, podľa ktorého ak poslanec opustí stranu, za ktorú bol zvolený, musí opustiť parlament a strana môže dosadiť nového poslanca. V tomto kontexte sa dá vnímať to, že R. Fico podmieňoval zavedenie imperatívneho mandátu zmenou Ústavy SR, a teda súčasný stav neumožňuje zavedenie takéhoto inštitútu.

SME


V 2004 roku druhá vláda Mikuláša Dzurindu predsa liberalizovala, zvoľnila, spružnila Zákonník práce výrazným spôsobom. Neboli protesty v uliciach. Bolo to, že išla nezamestnanosť prudko dole.

Je pravda, že v roku 2004 sa proti zákonníku práce neprotestovalo, avšak jedná sa o Sulíkom selektívne vybratý rok. Novela k zákonníku práce, o ktorej hovorí Sulík, sa prijímala v roku 2003, kedy prebehli aj protesty odborárov. "9. - 29. januára 2003 - Protest KOZ SR proti pripravovanej novele Zákonníka práce sa začal pred budovou Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR v Bratislave. Protestná akcia odborárov vyvrcholila odovzdaním darov - okuliarov, metly a lopaty počas stretnutia u ministra Ľudovíta Kaníka. K výraznejšej dohode nedošlo. Rovnako celé Slovensko zasiahli protesty odborárov v súvislosti so zrušením niektorých železničných spojov." Hovoriť o tom, že v súvislosti so zákonníkom neprebehli žiadne protesty a ako dôkaz predložiť rok 2004 je podľa nás zavádzajúce.

protesty


Ako pamätáte si, že rok odmietali bankovú daň? Chceli sme uvaliť na bankový sektor, ktorému stúpol zisk v minulom roku o vyše 100%. Tebto rok mu stúpa o 80%.

Podľa údajov Slovenskej bankovej asociácie (.pdf) (SBA), v roku 2010 zarobil bankový sektor 513,9 mil. eur, čo je oproti roku 2009 o 105% viac (za rok 2009 bol zisk 250 mil. eur).

Slovenskej bankovej asociácie (.pdf)
2. štvrťroku
3. štvrťroku


Opozícia v tomto prípade Smer sociálna demokracia, bola veľmi konštruktívna pri schvaľovaní opatrení v parlamente ako takom. Veľa návrhov, ktoré predložil pán minister sme jednoducho podporili, ale treba povedať, že tá hlavná kritika nejde od politikov, ale ide od tých, ktorých sa to bezprostredne dotýka. Zamestnávatelia, RÚZ, asociácia zamestnávateľských zväzov, APZ, živnostníci.

Poslanci SMER-u podporili viacero návrhov zákonov, ktoré predložil rezort práce. Vládne opatrenia kritizujú ako nepostačujúce viaceré zamestnávateľské zväzy. Tvrdenie Jána Richtera hodnotíme ako pravdivé. Od vzniku vlády 21. marca do 10. mája parlament prijal 20 zákonov – 9 sa priamo týka pandémie koronavírusu. Ak sa hlasovanie o týchto zákonoch dostali do tretieho čítania, poslanci opozičného Smeru podporili 14 návrhov - sedem z nich prekladal rezortu práce, sociálnych vecí a rodiny (hlasovania č.24 , č.17, č.29 , č.32 , č.34 , č.38 a č.46. ) Asociácia priemyselných zväzov v článku zo 16. apríla kritizuje štátnu pomoc firmám ako nedostatočnú. Podobne sa vyjadrila aj Asociácia zamestnávateľských zväzov aj Martin Hošták z Republikovej únie zamestnávateľov v diskusii na TA3.

prijal

podporili

článku

vyjadrila

diskusii


OECD za rok 2016 hovorí o tom, že polícia 72% dôvera, Focus z novembra 2016 54% polícia. Vždy je to ale aj zlepšenie o nejakých 10 až 14 percentuálnych bodov s predchádzajúcimi meraniami. Eurobarometer 47% dôveruje, 49 nedôveruje, 4% nevie.

Podľa štatistiky OECD z roku 2016 ( .pdf , s. 4) bola hodnota dôvery v políciu na úrovni 72 %, pričom v roku 2007 táto hodnota predstavovala iba 48 %. Podľa vyjadrenia Agentúry Focus, agentúra uskutočnila v júni 2016 prieskum pre Inštitút pre verejné otázky podľa ktorého v tom období dôvera v políciu bola na úrovni 45 % ( .pdf , s. 80). Pravdepodobne z tohto prieskumu čerpal aj portál sudcovia.sk, ktorý v článku z decembra 2016 túto hodnotu neprávne uviedol ako 54 %. Štatistika Eurobarometer z roku 2007 ( .pdf , s. 59) uvádza, že polícii dôverovalo iba 38 % ľudí, pričom v roku 2016 47 % ( .pdf , s. 48) a v 2017 43 % ( .pdf , s. 38) respondentov. Prezident Policajného zboru teda odkazoval na výsledky z roku 2016. Je pravdou, že štatistiky poukazujú na zlepšenie, avšak v prípade prieskumu OECD rozdiel medzi výsledkami z roku 2007 a 2016 predstavuje 24 percentuálnych bodov, u meraní Eurobarometer z roku 2007 a 2016 (na ktorý Gašpar odkazoval) je rozdiel 9 percentuálnych bodov. Napriek nepresnostiam a uvádzania chybnej hodnoty kvôli odkazovaniu na sekundárny zdroj, výrok hodnotíme ako pravdivý. Na základe dokumentu Government at a Glance 2017 vydávaným organizáciou OECD bola dôvera ľudí v lokálnu políciu v roku 2007 na úrovni 48 %. V roku 2016 až 72 % respondentov odpovedalo, že má dôveru v lokálnu políciu ( .pdf , s. 4). Eurobarometer z roku 2007 ( .pdf , s. 59) uvádza, že 62 % opýtaných polícii (skôr) nedôverovalo. Zvyšných 38 % polícii dôverovalo, alebo nevedelo na otázku jednoznačne odpovedať. Podľa analýzy z roku 2016 ( .pdf , s. 48) polícii dôverovalo 47 %, 49 % respondentov nedôverovalo a 4 % sa nevedelo rozhodnúť. Eurobarometer z roku 2017 ( .pdf , s. 38) uvádza, že 43 % respondentov (skôr) dôveruje v políciu, 53 % skôr nie a 4 % sú nerozhodnutí. Zdroj: OECD Prieskum verejnej mienky, v ktorom sa respondentov medzi inými pýtali aj na dôveru k politickým a spoločenským inštitúciám zorganizoval v roku 2016 aj Inštitút pre verejné otázky v spolupráci s Agentúrou Focus. Podľa publikácie vydanej v roku 2017 Občianska spoločnosť na Slovensku ( .pdf ) polícii dôverovalo v júni 2016 45 % opýtaných. Dátum zverejnenia analýzy: 23.04.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf .pdf čerpal .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf OECD .pdf


Pán redaktor, my predsa sa netajíme tým, že dlhodobo hovoríme o tom, že sme pripravení tie MiG-y poslať za predpokladu, že ich Ukrajinci chcú a že dostaneme nejakú formu náhrady za to, či už vo forme finančnej náhrady alebo materiálnej náhrady, alebo kombinácie. A rokujeme o tom pol roka. To nie je o tom, že sa stretli minulý týždeň Volodymyr Zelenskyj a Eduard Heger. Ja túto tému riešim na úrovni ministrov obrany aj v tom ramsteinskom formáte, kde je asi 60 krajín, ktoré pomáhajú vojensky Ukrajine, aj na úrovni ministrov obrany členských krajín NATO, aj na bilaterálnych stretnutiach pán minister zahraničných vecí to rieši, premiér to rieši dlhodobo.

O možnosti darovania uzemnených stíhačiek MiG-29 hovoril poverený minister obrany Jaroslav Naď už v auguste 2022. O tejto téme aj rokoval s inými krajinami, podobne ako minister zahraničia Rastislav Káčer. Naď vyjadril aj záujem o finančnú alebo materiálnu náhradu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ukrajinský prezident Zelenskyj požiadal premiéra Eduarda Hegera o uzemnené stíhačky MiG-29 vo februári 2023.

Rokovania s tromi slovenskými ministrami viedla Ukrajina v decembri 2022.

Dočasne poverený minister obrany Naď už v auguste 2022 hovoril , že stíhačky by Slovensko mohlo Ukrajine darovať. Deklaroval, že za takúto pomoc očakáva materiálnu alebo finančnú náhradu od Európskej únie či spojencov.

O možnom poskytnutí stíhačiek sa vyjadril v apríli 2022 aj Eduard Heger. Minister zahraničných vecí Rastislav Káčer o stíhačkách rokoval v Kyjeve. Káčer tiež povedal , že Slovensko o darovaní rokuje s NATO.

Naď o stíhačkách rokoval napríklad vo februári 2023 v rámci Kontaktnej skupiny pre podporu Európy (tzv. Ramsteinský formát). Súčasťou skupiny je približne 50 krajín, ktoré koordinujú vojenskú pomoc Ukrajine v podobe dodávky zbraní.

požiadal tromi viedla hovoril očakáva vyjadril rokoval povedal rokoval koordinujú


Keď všetci tak chodia do Rakúska a všetci sa tam tešia, ako je tam krásne, ako je tam fajn, tak sa choďte pozrieť, aké majú daňové pásma, že v nejakom pásme sa platilo donedávna 25 %, 35 %, 45 %, slávnostne to znížili na 20, 30, 40, tam majú také dane, nie ako my.

Rakúskych rezidentov sa týka tzv. nelimitované zdanenie, t.j. zdanenie príjmov vytvorených v Rakúsku aj mimo neho, avšak niektoré dane môžu byť uvalené bez ohľadu na zvyškový status.To, aké množstvo príjmu bude v Rakúsku zdanené, závisí od osobného statusu daňovníka.

Ak má niekto príjmy od 11 000 eur do 18 000 eur ročne, zdania mu 25 %. Ak je jeho príjem od 18 000 eur do 31 000 eur ročne, potom je to 35 %. Príjem od 31 000 eur do 60 000 eur ročne je zdanený 42 % a od 60 000 eur do 90 000 eur ročne je to 48 %. Príjmy do 1 000 000 eur sú zdanené sadzbou 50 % a všetky vyššie príjmy 55 %.

Nová daňová reforma v Rakúsku vstúpila do platnosti od 1. januára 2022. Zníženie dane z miezd sa má zaviesť každoročne do roku 2024 ako súčasť ekologicko-sociálnej daňovej reformy. Prvá etapa bola implementovaná už v roku 2021 so spätnou platnosťou a základná daňová sadzba sa znížila z 25 na 20 %. Druhá daňová sadzba sa zníži zo súčasných 35 % v roku 2022 na 32,5 % a tretia nakoniec na 30 % v roku 2023. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

rezidentov Príjmy reforma


...SaS a prezident Hayekovej nadácie pán Oravec ovládol túto záležitosť a sú tu skutočne jasne dokázateľné konflikty záujmov a presýpanie peňazí v prospech Hayekovej spoločnosti a môže tu robiť pán, pán Chren pán štátny tajomník. Bol v konflikte záujmov a sú tu ešte väčšie a väčšie dôsledky, za ktoré nesie zodpovednosť...

Ján Oravec (prezident Združenia podnikateľov Slovenska) a Martin Chren (štátny tajomník Ministerstva hospodárstva SR) sú členovia Zboru zástupcov členov združenia Národnej agentúry pre rozvoj malého a stredného podnikania. Zbor zástupcov je najvyšším orgánom a je zodpovedný za riadenie činnosti agentúry v strategických otázkach. V stanovách sa tiež píše, že Zbor zástupcov si vyhradzuje právo rozhodovať o veciach, ktoré patria do pôsobnosti iného orgánu združenia a prijíma rozhodnutia o týchto veciach. Ale tvrdenie, že títo dvaja ovládli Národnú agentúru je však zavádzajúce. Nepodarilo sa nám ale nájsť konkrétne príklady, na základe ktorých by sa dalo hovoriť o „ovládnutí“.

členovia najvyšším stanovách


No, predpokladám, že áno. No, tak ak dovolíte, tak to jednou vetou, pán Rafaj, som povedal, že doposiaľ to bolo objektívne, že plat poslanca bol naviazaný na priemernú nominálnu mesačnú mzdu pracovníka v hospodárstve.

Podľa zákona 130/1993 Zb. o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov : „Poslancovi Národnej rady Slovenskej republiky (ďalej len „poslanec“) patrí plat vo výške 3-násobku priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za predchádzajúci kalendárny rok, zaokrúhlenej nahor na celé euro“.


Napríklad že vyššie územné celky majú na starosti všetky stredné školy alebo že majú na starosti cesty druhej a tretej triedy.

Je pravdou, že samosprávne kraje (VÚC) majú v správe cesty 2. a 3. triedy a starosť o stredné školy. Všetky dôležité kompetencie zhrňuje denník SME . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Uvádzané kompetencie definujú nasledovné zákony:

Zákon č. 135/1961 Z.z. o pozemných komunikáciách (cestný zákon)

§ 3d

Vlastníctvo a správa pozemných komunikácií

(1) Cesty II. triedy a III. triedy vrátane ich prejazdných úsekov cez obce sú vo vlastníctve samosprávneho kraja, ak osobitný predpis neustanovuje inak. Prejazdné úseky ciest II. a III. triedy cez colné priestory sú vo vlastníctve štátu.

§ 3f

(2) Vlastník alebo správca ciest II. a III. triedy môže zmluvne previesť povinnosť udržiavať cesty II. a III. triedy v stave zodpovedajúcom účelu, na ktorý sú určené, na Národnú diaľničnú spoločnosť za cenu dohodnutú v súlade s cenovými predpismi.

Zákon č. 302/2001 o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch).

Pôsobnosť samosprávneho kraja

§ 4

i) utvára podmienky na rozvoj výchovy a vzdelávania, najmä v stredných školách, a na rozvoj ďalšieho vzdelávania,

Zákon č. 596/2003 Z. z o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov

§ 9

Samosprávny kraj

(1) Samosprávny kraj pri prenesenom výkone štátnej správy 22) zriaďuje a zrušuje podľa siete

a) stredné školy ,

b) strediská praktického vyučovania

SME


Pričom Ústavný súd vo svojom náleze umožnil aj nevymenovanie, ale nie na báze svojvoľných argumentov.

Podobný výrok sme overovali v rámci relácie ( O5M12 12, 13.január 2013)

O5M12 Sťažnosť rozhodol


Pani redaktorka, koncept pravicovej koalície úplne zlyhal. Úplne. Naozaj nám klesajú reálne mzdy.

Reálne mzdy sú vykazované Štatistickým úradom SR. Doposiaľ sú na stránke ŠÚ SR údaje dostupné len za prvý polrok 2011. Tabuľka znázorňuje Indexy reálnych miezd za hospodárstvo ako celok.

Indexy reálnych miezd


Ten systém (aktivačných práci, pozn.) naozaj fungoval veľmi dobre, 120 000 ľudí, až sa dobre pamätám, bol v jeho špičkách do neho zapojený a cez neho sa niekoľko 10 000 ľudí umiestnilo na riadnom pracovnom trhu.

Publikácia finančnej politiky MF SR (s. 4) uvádza o aktivačných príspevkoch v rokoch 2006 - 2009: Indikatívne výsledky merania účinnosti programov absolventskej praxe a príspevku na aktivačné práce naznačujú, že výrazne nezlepšujú šancu participantov sa zamestnať. Poberatelia aktivačného príspevku dosahujú zrejme horšie výsledky na trhu práce ako podobná skupina neparticipantov a z tohto pohľadu by sa jednalo o neefektívne vynaložené prostriedky. Vysoké náklady na čistého zamestnaného participanta absolventskej praxe naznačujú relatívne nízku efektívnosť výdavkov aj na tento program. Vyššie uvedený citát sa viaže k obdobiu prvej Ficovej vlády a Ľudovít Kaník zrejme hovorí o období druhej Dzurindovej vlády. Nepodarilo sa nám však nájsť informácie o aktivačných prácach v tomto období, výrok preto považujeme za neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 08.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Publikácia finančnej politiky MF SR


Nebola spravená žiadna koncepcia rozvoja vedy a techniky.

Podľa podpredsedu SNS, priority SR pre skúmanie neboli určené pred vypísaním eurofondov, avšak Stratégia výskumu a inovácií pre inteligentnú špecializáciu SR, ktorá definuje priority re rozvoj vedy a techniky pre obdobie rokov 2014 – 2020 prijala vláda už v roku 2013. Priority boli určené dávno pred výzvou na eurofondy, výrok Jaroslava Pašku preto hodnotíme ako nepravdivý.

Národný program rozvoja vedy a techniky tvorí okrem štátnych programov ministerstvom zriadená Agentúra na podporu výskumu a vývoja, APVV . Prostredníctvom tejto agentúry sú v súlade so zákonom č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja a doplnení zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov vyhlasované verejné výzvy na podávanie žiadostí na riešenie projektov výskumu a vývoja v jednotlivých skupinách odborov vedy a techniky . Vo Verejnej výzve pre rok 2016 je uvedené, že základným cieľom APVV je zvýšiť kvalitu výskumu a vývoja prostredníctvom súťaže všetkých žiadateľov v konkurenčnom prostredí so zreteľom na priority vládou schválenej stratégie pre oblasť výskumu a vývoja „Poznatkami k prosperite – Stratégia výskumu a inovácií pre inteligentnú špecializáciu Slovenskej republiky “ ( .pdf , s.1).

Stratégia , ktorá bola vládou prijatá v roku 2013, stanovila priority v oblasti vedy a výskumu pre obdobie rokov 2014 – 2020. Medzi priority výskumu a vývoja zaradila materiálový výskum a nanotechnológie, informačné a komunikačné technológie a takisto biomedicínu a biotechnológie. Medzi technologické priority podľa stratégie mali patriť priemyselné technológie, udržateľná energetika a energie a taktiež poľnohospodárstvo a životné prostredia. Posledná kategória priorít pre vedu a výskum sa týkala spoločenských priorít a medzi ne zaradila výskum vybraných okruhov spoločenských vied s dôrazom na starnutie populácie, multietnicitu, sociálnu inklúziu a uplatnenie mladých ľudí v meniacich sa podmienkach ( .pdf , s.44). Priority Slovenskej republiky pre rozvoj vedy a techniky sú tak dlhodobo stanovené a boli známe aj pred samotnou výzvou APVV.

tvorí
APVV
zákonom
zákona
verejné výzvy
Verejnej výzve
stratégie
.pdf
Stratégia
.pdf


R4 a R9 bola vybraná z programu výstavby diaľnic a rýchlostných ciest touto vládou. Problémy prejsť cez Prešov.Tu nebude severný obchvat (Prešova, pozn.), ktorý súčasťou komunikácie R4.

Hudacký správne uvádza, že časť rýchlostnej cesty R4 (severný obchvat) bola aktualizovaním Programu výstavy diaľnic a rýchlostných ciest na roky 2011 a 2014 z decembra 2012 vyradená. Úsek rýchlostnej cesty R9 bol v pôvodnom programe, ktorý schvaľovala vláda I. Radičovej v roku 2011. Aktualizáciou programu z decembra 2012, za 2. vlády R. Fica, bol úsek R9 vyradený. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Program prípravy a výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na roky 2007 až 2010 ( .pdf ) komunikáciu R9 nespomína. V dokumente z mája 2011, teda ešte počas vlády I. Radičovej bol schválený Program pokračovania prípravy a výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na roky 2011 – 2014. Úsek R9 sa v programe uvádza: " Vzhľadom k nízkym intenzitám dopravy v trase plánovanej R8 zvažuje MDVRR vypustenie tejto cesty z plánovanej siete. Skutočným problémom cesty I/64 od Nitry až po Partizánske je, že vedie takmer súvislo zastavaným územím obcí. Adekvátnejším a aj skôr realizovateľným riešením by bola príprava preložky cesty I. triedy. Podobné riešenie (vypustenie tejto cesty z plánovanej siete, pozn.) zváži MDVRR aj pre trasu uvažovanej novej rýchlostnej cesty R9 Lipníky – Vranov nad Topľou – Humenné – Snina – Ubľa. Aj tu môže byť primeranejším i skorším riešením príprava preložky cesty I/18, resp. I/74, prípadne rozšírenie existujúcej cesty tam, kde jej smerové a výškové vedenie vyhovuje kapacitným nárokom v danom území. " Z uvedeného vyplýva, že úsek R9 bol v programe. Vláda I. Radičovej uvažovala o vyradení tejto trasy R9 v Prešovskom kraji. K vyradeniu došlo až počas 2. vlády R. Fica. Aktualizovaný dokument Programu pokračovania prípravy a výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na roky 2011 až 2014 z decembra 2012, teda počas 2. vlády R. Fica skutočne vyradil časť projektu R4, konkrétne severného obchvatu Prešova z plánov výstavby. Realizácia výstavby severného obchvatu Prešova bola zaradená v obidvoch vyššie spomenutých dokumentoch (v programe na roky 2007-2010 bol dokonca stanovený predpokladaný začiatok výstavby na rok 2010 - str. 8). Aktualizovaný program pokračovania prípravy a výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na roky 2011 až 2014 (evidovaný od 27. 12. 2012), sa realizácia tohto projektu R4 sa odložila. V správe sa uvádza: " Po roku 2014 sa uvažuje v predloženom harmonograme aj so začatím výstavby úseku rýchlostnej cesty R4 Prešov – severný obchvat a dvoch úsekov rýchlostnej cesty R7 Bratislava, Ketelec – Bratislava, Prievoz a R7 Bratislava – Dunajská Lužná." V aktualizovanom programe sa nenachádza zmienka o výstavke úseku R9. Dátum zverejnenia analýzy: 28.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf Program dokument


Táto vláda na dôchodcov len tento rok mimo štandardných dôchodkov dala 750 miliónov eur dôchodcom. Teraz rodina s deťmi. Rodina s deťmi, štandardná rodina, dvaja rodičia, 2 deti na základnej škole. Za vašej vlády dostala táto rodina rodinné prídavky + daňový bonus 96 EUR. Od júla tohto roku táto rodina dostane o, dostáva o 100 EUR viac.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. V porovnaní s predošlou, aktuálna vláda prispieva na rodiny s deťmi vyššou sumou, rovnako na pomoc dôchodcom vyčlenila mimo štandardných dôchodkov niekoľko miliónov eur.

Vláda v septembri 2022 schválila finančnú pomoc pre seniorov v podobe tzv. 14. dôchodkov, tie budú vyplatené v novembri 2022. Predchádzala tomu novela z radov rezortu práce, ktorá prináša pomoc pre seniorov v období vysokej inflácie, zo štátneho rozpočtu sa na túto pomoc vyčlenilo 270 mil. eur. V júli sa seniorom vyplácal 13. dôchodok, na tieto účely štát minul viac ako 310 mil. eur. Dôchodcom sa taktiež vyplácal jednorázový príspevok vo výške 100 eur, štát na to vyčlenil 10,2 mil.eur. Podľa slov Igora Matoviča, na pomoc seniorom išlo 750 mil.eur, do ktorých bol započítaný aj očkovací bonus pre seniorov.

Vláda menila aj výšku daňového bonusu a jeho výpočet, maximálna výška daňového bonusu je 70 eur pre dieťa do 15 rokov a 40 eur pre dieťa nad 15 rokov. Rovnako vláda zvýšila prídavok na dieťa na sumu 30 eur, tá sa od januára 2023 ešte zvýši z aktuálnych 30 eur na 40 eur. Pri dvoch základoškolákoch by tak rodina mohla dostať 200 eur, čo je viac, ako počas predošlej vlády.

Podľa údajov z portálu Finančná správa SR bol v roku 2019, teda za vlády Smeru, stanovený daňový bonus na dieťa staršie ako 6 rokov vo výške 22,17 eur mesačne a dieťa do 6 rokov vo výške 44,34 eur. V predchádzajúcom roku 2018 bola výška daňového bonusu na dieťa oproti roku 2019 ešte nižšia. Prídavok na dieťa v roku 2018 bol stanovený na sumu 23,66 eur, v roku 2019 ho vláda zvýšila na sumu 24,34 eur.

minul
išlo
menila
Finančná správa SR
Prídavok na dieťa v roku 2018


Ale my sme tú DPH zdvihli tak, že z 19 na 20 a rovno do zákona sme napísali, ak klesne deficit pod 3 %, lebo po prvej vláde Roberta Fica sme zdedili 8% deficity, tak museli sme niečo robiť a sme teda dočasne zdvihli z 19 na 20 a do zákona sme napísali, ak klesne deficit pod 3, automaticky ide DPH znovu na 19. A bol to, bol to Robert Fico, ktorý túto klauzulu v tom zákone zrušil. Boli to smerácki poslanci, ktorí zdvihli ruku za to, že DPH ostane trvalo na 20 %.

Počas vlády Ivety Radičovej došlo k navýšeniu dane z pridanej hodnoty o 1 %, čiže z 19 % na 20 %. Malo ísť iba o dočasné ustanovenie. V roku 2014 i napriek tomu, že boli splnené podmienky na to, aby došlo k zníženiu DPH na pôvodných 19 %, poslanci Smeru hlasovali za jej ponechanie. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

zákone 2014 schodok novele


...pán Simon hovorí, že on dotácie nedával na východ Talianom (...).

Zsolt Simon v rozhovore pre Hospodárske noviny povedal (3:34) nasledovné: " Neboli sme mu (Diegovi Rodovi, pozn.) nápomocní, neviem o tom, že by sme mu boli nápomocní.(...) Agrokomplex Humenné si žiadala na ministerstve podporu na výrobnú stanicu, túto výzvu vypioval ešte môj predchodca, teda za prvej Ficovej vlády, keď ja som nastúpil za Radičovej vlády, tak viem, že PPA túto žiadosť odmietla a zmluvu s nimi nepodpísala". Nakoľko bývalý minister pôdohospodárstva spomínal len konkrétny prípad súvisiaci s Rodovou firmou a nevyjadril sa vo všeobecnosti o podozrivých Talianoch, výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

rozhovore


Boli tam (v nástenkovom tendri, pozn.) dve belgické firmy. Podstatne väčšie (ako Avocat a Zamedia, pozn.).

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja podpísalo zmluvu s konzorciom, ktoré bolo tvorené štyrmi firmami. V dohode (.pdf), ktorou ministerstvo ukončilo túto zmluvu figurujú okrem firiem Avocat a Zamedia aj ďalšie dve firmy Consulting & Management a European Consultans Organization. Slota má teda pravdu, že v tomto tendri boli aj ďalšie dve firmy, nesprávne však uviedol, že išlo o belgické firmy. Aj keď boli obidve tieto firmy zastúpené jedným človekom (Michelom Doumontom), iba European Consultans Organization bola zapísaná v belgickom obchodnom registri, Consulting & Management bola, rovnako ako Zamedia a Avocat, zapísaná v obchodnom registri na Slovensku.

dohode


Andrej Danko pravdepodobne odkazoval na preferencie koalície strán PS/Spolu v prieskumoch verejnej mienky. Michal Truban je lídrom na ich spoločnej kandidátke. V augustovom prieskume preferencií agentúry AKO získala koalícia PS/Spolu 15,5 %. V tomto volebnom modely nebola strana Tomáša Druckera. Po zahrnutí Druckerovej strany by PS/Spolu v prieskume získalo 14,5 %. Agentúra Focus koalícii PS/Spolu vo svojom prieskume z druhej polovice augusta namerala 14,9 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

je prieskume prieskume


Dneska si požičiame dokonca za negatívne úroky, to znamená, požičiame si a vrátime menej...

Demagog.sk overoval podobný výrok z úst Roberta Fica v O5M12 6. decembra 2015. Slovensko si požičalo peniaze so zápornou úrokovou sadzbou a predalo dlhopisy, ktoré odkúpili prevažne zahraniční investori. Ponúkaný dlhopis v aukcii so záporným výnosom predstavuje, že štát vráti menej peňazí, ako si požičal. Podľa výsledkov aukcií Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) si štát naposledy požičal za záporný úrok 18. januára 2016. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Slovensko si naposledy požičalo 204 miliónov eur na aukcii 18. januára 2016 s priemernou úrokovou sadzbou -0,0552 % p.a., ako je vidieť z výsledkov Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL). V apríli 2015 si štát požičal na finančnom trhu viac ako 200 mil. eur, v rámci čoho predal investorom dlhopisy so zápornou úrokovou sadzbou, uviedla SITA. Spolu s predajom cenných papierov za 54. mil. eur úroková sadzba dosiahla 0,0019% p.a.

O5M12 požičalo výsledkov požičal dlhopisy vysvetlil


...ja, keď niečo chcem spraviť, napr. podať návrh na disciplinárne konanie na hocikoho zo sudcov, nemôžem vychádzať, že ja som sa to dočítal v tlači. Ja to musím dokázať. Disciplinárne konanie je riadne súdne konanie, že na jednej strane vystupuje ako navrhovateľ, ministerstvo, na druhej strane s obhajcami je tamten.

Disciplinárne konanie je podobné súdnemu konaniu, no nedá sa s istotou povedať, že informácie z tlače by nestačili na začatie a vedenie disciplinárneho stíhania. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa § 126 Zákona o sudcoch a prísediacich je disciplinárne konanie konaním pred senátom za prítomnosti obhajcu a navrhovateľa, ktorým môže byť aj minister. V senátoch sedia väčšinou - ale nie len - sudcovia. Podľa dekana Právnickej fakulty Univerzity Komenského je disciplinárne konanie „správnoprávne konanie”, no „dá (sa) pripodobniť súdnemu konaniu.” 120 odsek 5 Zákona o sudcoch hovorí, že návrh na začatie disciplinárneho konania musí o.i. obsahovať „meno a priezvisko sudcu, proti ktorému návrh smeruje, opis skutku, pre ktorý sa navrhuje začatie disciplinárneho konania, a » označenie « dôkazov, o ktoré sa návrh opiera.” 120 odsek 6 tohto zákona hovorí, že „opis skutku, pre ktorý sa navrhuje začatie disciplinárneho konania, musí s ohľadom na konkrétne okolnosti obsahovať uvedenie miesta, času, spôsobu jeho spáchania, spôsobeného následku, prípadne uvedenie iných skutočností, a to tak, aby skutok bol dostatočne konkretizovaný…” Navrhovateľ musí dôkazy pre svoje tvrdenia » označiť « najneskôr na ústnom pojednávaní. Navyše, podľa § 123 Zákona o sudcoch môže predseda alebo člen senátu „ zistiť (...) potrebné ďalšie skutočnosti a dôkazy, ktoré v návrhu nie sú uvedené, a ak ide o listiny alebo iné veci, » zadovážiť « ich na vykonanie dôkazu”, ak to obsah návrhu na disciplinárne konanie vyžaduje. Okrem toho, predseda senátu na ústnom pojednávaní „ vykonáva potrebné dôkazy”. Nedá sa teda s istotou povedať, či by informácie z „tlače” stačili, alebo nestačili na začatie a vedenie disciplinárneho konania - a teda, či z nich Gábor Gál nemôže pri podaní disciplinárneho návrhu vychádzať. Hovorkyňa ministra Zuzana Drobová pre Demagóg.SK uviedla, že „zmyslom podania návrhu nemá byť iba samotné podanie tohto návrhu (teda podať ho iba preto, aby bol podaný), ale reálne vyvodenie disciplinárnej zodpovednosti.” Podľa Drobovej, „ak by bol disciplinárny návrh postavený iba na dôkaze, ktorým by bol novinový článok (v tomto prípade článok, v ktorom bola uvedená časť komunikácie cez Threemu, ktorá doposiaľ nebola verifikovaná orgánmi činnými v trestnom konaní), bol by minister vystavený riziku, že v disciplinárnom konaní nepreukáže spáchanie disciplinárneho previnenia.” Keď Gábor Gál neskôr podával na Moniku Jankovskú disciplinárne stíhanie za klamlivé výroky o návšteve advokáta Radomíra Bžána, odvolával sa na informácie, ktoré zazneli v tlači. Podľa Drobovej však tento návrh „nie je postavený iba na základe novinového článku ale na základe objektívne preukázateľnej skutočnosti." Tú podľa nej potvrdil Radomír Bžán, keď sa vyjadril, že Jankovská u neho bola na káve. Drobová tvrdí, že okrem novinového článku Gál ako dôkaz navrhuje aj vypočutie samotného Bžána. Návrhy ďalších dôkazov (než novinových článkov) by však bolo možné žiadať aj pri prípadnom disciplinárnom návrhu k Threeme. Podľa zákona ich pri tzv. predbežnom šetrení môže (nechať) zadovážiť aj samotný senát. Navyše, Drobová sama hovorí o „riziku”, že by sa previnenie (pri konaní vychádzajúcom z novinových správ) nepreukázalo. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Zákona väčšinou Podľa podľa podával


...znovu si zopakujme, že títo o všetkom rozhodovali, vrátane dozorná rada, ktorá má takýto istý trojčlenný model...

Dozorná rada je kontrolný orgán, ktorý dohliada na hospodárenie združenia. Má troch členov. Po jednom z každej organizácie a je tvorená nasledujúcimi členmi: JUDr. Peter Jesenský (vedúci služobného úradu Ministerstva hospodárstva SR), Ing. Karol Pavlů (čestný predseda Združenia podnikateľov Slovenska) a Ing. Ján Kahan (viceprezident Slovenského živnostenského zväzu).

Dozorná rada
troch


...súčasná vláda, nedáva investície, vládne investície do najmenej rozvinutých okresov, na východné stredné Slovensko, ale ich dáva tam, kde to chcú zahraniční podnikatelia, do Nitry, kde už vedeli vtedy, že tam nebude mať kto robiť dali tam 650 000 000 Land Rover Jaguar.

Výška vládnych investícii sa spolu s dotáciou pre Jaguar Land Rover pohybuje okolo 630 miliónov eur. Podľa inštitútu INEKO by celkové náklady mohli byť až 650 miliónov eur. Vláda však investuje aj v najmenej rozvinutých regiónoch. Problematikou sa zaoberá Úrad podpredsedu vlády SR pre investície a informatizáciu (ÚPVII), ktorý vytvára akčné plány, na základe ktorých dochádza k financovaniu projektov v týchto regiónoch. Špeciálne finančné prostriedky vláda prideľuje aj pri výjazdových rokovaniach. Tvrdenie Mariána Kotlebu preto hodnotíme ako nepravdivé. Podpora najmenej rozvinutých okresov je v kompetencií ÚPVII. Patrí medzi ne 20 okresov v Prešovskom, Košickom a Banskobystrickom kraji. Akčné plány pre každý z okresov boli postupne schválené v rokoch 2016 až 2019. Hlavným cieľom podpory je tvorba nových pracovných miest, tieto okresy majú aj špeciálny režim pri získavaní eurofondov a investičných stimulov. Nová výzva Úradu pre rok 2020 je v objeme 1,1 milióna eur. Financie pre rozvoj miest a okresov vláda pravidelne prideľuje aj počas výjazdových rokovaní. Slovensko preinvestovalo podľa Inštitútu INEKO na výstavbu strategického parku pri Nitre stovky miliónov eur. Terénne úpravy a výstavba ciest v priemyselnom parku stáli 433 miliónov eur. Spolu s menšími zákazkami vláda minula až takmer 500 miliónov eur. Nasledovala priama štátna dotácia v hodnote 130 miliónov eur a rôzne iné úľavy, Celková suma sa tak pohybuje okolo 630 miliónov eur a viac. Podľa INEKO by sa celková výška vládnych investícií mohla vyšplhať až do výšky 650 miliónov eur. Denník N celkové náklady odhadol na 700 miliónov eur. Pred spustením výroby v lete 2018 Jaguar plánoval do roku 2020 zamestnať 2800 ľudí, tou dobou už zamestnával v súvislosti s výstavbou závodu 1300 ľudí, z toho 3 % tvorili cudzinci. Ku koncu júna 2018 zamestnával 2200 ľudí, pričom väčšina mala pochádzať z nitrianskeho regiónu. Riaditeľ slovenského závodu ešte pred spustením výroby priznal existenciu problému nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily.

kompetencií
tvorba
výzva
podľa
štátna dotácia
odhadol
plánoval
zamestnával
priznal


v Európskej únii sme jedna z najhorších krajín, čo sa týka miery nezamestnanosti, teraz je to 12,9 % a len 5 krajín to má horšie

Nezamestnanosť na Slovensku v októbri 2014 podľa Eurostatu dosahovala 12,9 %. Štatistiky Eurostatu pre EÚ 28 nie sú pre mesiac október úplné. Pri pohľade na štatistiky z augusta 2014 je zrejmé, že medzi tieto štáty je nutné zaradiť i Grécko, ktoré v tom čase malo nezamestnanosť na úrovni 25,9 % a je krajne nepravdepodobné, že by táto hodnota za posledné dva mesiace klesla pod úroveň 12,9 %. Horšie ako Slovensko je na tom teda šesť krajín a nie len päť. Švejna si nezohľadnením čísla za Grécko vylepšuje argumentačnú pozíciu, výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Eurostatu Eurostat Eurostat


Tento list hovorí o energetickej bezpečnosti v rámci Ukrajiny a celej Európy a v podstate rovnaký obsah rozhovoru som mal aj s americkým viceprezidentom Bidenom.

O obsahu listu,ktorý Putin adresoval exekutívam ďalších parnterských krajín Ruskej federácie, informoval Fico 10.4.2014 a o rozhovore s Bidenom deň pred tým.

informoval
rozhovore s Bidenom
(TASR,10.4.2014)
uviedol


Keď sa pozerám do programu stability, tak pri zmene valorizačného mechanizmu, pri zmene systému valorizovania dôchodkov by chcela ušetriť v roku 2013 - 75 miliónov eur a v roku 2014 - 145 miliónov eur.

Program stability SR na roky 2011 až 2014 (.pdf) uvádza na strane 37 v Tabuľke 17, že zmena valorizačného mechanizmu dôchodkov prinesie v roku 2013 úsporu 75,1 miliónov a v roku 2014 úsporu 145,1 miliónov eur.


My sme podávali ale predtým návrh na zníženie dane pre gastro a toto koalícia zamietla.

SaS podalo 26. augusta 2022 návrh zákona , ktorý znižoval daň pre gastronomický sektor na 10 percent, medzi predkladateľov patrila aj poslankyňa Cigániková. Zákon bol 27. septembra zamietnutý už v prvom čítaní, za hlasovali iba poslanci SaS, Hlasu a niekoľko nezaradených, zatiaľ čo väčšina koalície OĽaNO a Sme rodina (vrátane opozičného Smeru) buď nehlasovala, alebo sa zdržala hlasovania.

návrh zákona
zamietnutý


Na jedného utečenca máme 165 policajtov.

Po prepočte pomeru počtu policajtov (zahŕňajúcom navýšenie pre rok 2016) ku ku asýrskym kresťanským rodinám, ktoré prišli na Slovensko v decembri 2015 (149 ľudí), vychádza na jedného utečenca približne 160 policajtov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V poslednej dobe v spoločnosti rezonuje plánované zvýšenie počtu príslušníkov policajného zboru. Vláda SR 3. novembra schválila Návrh na zvýšenie počtu miest príslušníkov Policajného zboru a miest zamestnancov Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. Vlastný materiál tohoto návrhu uvádza, že na rok 2016 bol schválený počet policajtov 23 047. Na rokovaní vlády dňa 16. decembra bol schválený ďalší návrh na zvýšenie počtu policajtov, a to v období od 2016 do 2018 o 2500 osôb. Od 1. januára 2016 to znamená navýšenie počtu policajtov o 800. Toto posledné opatrenie bolo predkladané ako protiteroristické opatrenie, navýšenie počtu policajtov malo byť aj reakciou na tragické udalosti z Paríža. Rozhodnutie vlády bolo značne kritizované (dennikN.blog , Ľubomír Galko pre Expres) v tom ohľade, že takto sa vytvára zo Slovenska policajný štát. Ak berieme pomer počtu policajtov už aj s navýšením na rok 2016, tzn. 23 847, ku asýrskym kresťanským rodinám, celkovo 149 ľudí, ktorí prišli na Slovensko v decembri, vychádza na jedného utečenca približne 160 policajtov.

Návrh
Vlastný materiál
rokovaní vlády
(dennikN.blog
Ľubomír Galko
prišli na Slovensko


Takže z tých štyroch krajín, ktoré sú tam vlastne navrhnuté (pre bezvízový styk s úniou, pozn.), je vlastne v poradí prvé Gruzínsko (...) je to Ukrajina (...) Kosovo a Turecko. Kosovo ešte nemá splnené všetky podmienky, tam je problém s hranicou s Čiernou horou. (...) A samozrejme potom Turecko.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože o bezvízovom styku s EÚ jednajú uvedené štyri krajiny a najbližšie k nemu má naozaj Gruzínsko a Ukrajina. Najnovší brzdový mechanizmus pre bezvízový styk s EÚ je nový v tom, že ak krajina ťažiaca z bezvízového styku nebude plniť svoje záväzky, pokiaľ ide o readmisiu svojich občanov, alebo ak sa cez jej územie dostanú nelegálni migranti do EÚ, môže jej byť zrušená výnimka z vízovej povinnosti. Napríklad, ak chce Turecko získať bezvízový styk s EÚ, musí splniť 72 odporúčaní nutných na spustenie vízovej liberalizácie. Ide o slobodu prejavu, právo na spravodlivý proces a úpravu právnych predpisov týkajúcich sa terorizmu, aby boli lepšie chránené práva menšín. Podľa diplomatických zdrojov bola doteraz splnená len asi polovica týchto kritérií. Taktiež je pravdou, že Gruzínsko a Ukrajina sú k bezvízovému styku najbližšie. Už čakajú len na súhlas členských krajín a Európskeho parlamentu. Tiež je pravdou, že Kosovo má ratifikovať dohodu o hraniciach s Čiernou Horou a posilniť úspechy v boji proti organizovanému zločinu aj korupcii. Avšak tiež má už blízko k bezvízovému styku. Slovensko však má s Ukrajinou a Gruzínskom zavedený tzv. jednostranný bezvízový styk na dobu do 90 dní pre Ukrajinu a 365 dní pre Gruzínsko. Dátum zverejnenia analýzy: 23.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

brzdový mechanizmus
72 odporúčaní
Gruzínsko a Ukrajina
Kosovo
zavedený


Viem vám povedať len toľko, že v súčasnosti má SARIO, ktoré je pod ministerstvom hospodárstva, rozpracovaných viac ako 60 potenciálnych investorov, ktorí by prišli na Slovensko v rozličných fázach.

SARIO je skratka pre Slovenskú agentúru pre rozvoj investícií a obchodu. Agentúra je príspevkovou organizáciou Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky financovanou zo zdrojov štátneho rozpočtu. Nenašli sme informácie o tom, či agentúra momentálne pracuje skutočne na viac ako 60 investíciách. Stromček navyše hneď v debate povedal aj to, že verejnosť budú informovať, len ak už budú jasné kontúry. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Ako SARIO uvádza na webovej stránke, jej strategickým cieľom je " Strategickým výberom teritórií a sektorového zamerania zvýšiť podiel investorov, ktorých produkcia sa vyznačuje vysokou pridanou hodnotou. Podpora exportných aktivít slovenských podnikateľských subjektov vo výraznej miere tak, aby sa táto podpora odrážala signifikantným spôsobom na ukazovateľoch zahraničného obchodu Slovenska." Nepodarili sa nájsť informácie o tom, či je pravda, že SARIO pracuje s 60 potenciálnymi investormi, ani o tom, ktorí investori by to mohli byť. Na stránke SARIO sú uvedené už úspešne dokončené projekty s investormi aj informácia o novom projekte pod názvom Horizont 2020 , ale zatiaľ nie sú uvedené podniky, ktoré prejavili záujem sa zapojiť do tohoto projektu. Viktor Stromček pritom hneď v debate povedal, že o týchto investíciach budú hovoriť len vtedy, ak už budú dohodnuté: "samozrejme, ako náhle to budú reálne kontúry, tak budeme informovať aj verejnosť. Do tej doby pre nás je ďaleko dôležitejšie s nimi viesť podľa možnosti čo najúspešnejšie tie rokovania a zbytočne ich nenarúšať informáciami, ktoré by sme potom museli vysvetľovať."

SARIO
Horizont 2020


Každý bude musieť zdokladovať majetok nad 500.000 eur...

Pred parlamentnými voľbami v roku 2016 predseda SNS (aj s vtedajšou predsedou strany Sieť Radoslavom Procházkom) sľuboval sprísnenie zákona o majetkových priznaniach. Vyhlásil, že ak SNS bude zastúpená vo vláde, predložia novelu daného zákona. Tá zatiaľ predložená nebola, preto sľub hodnotíme ako nesplnený.

zákon
Od roku 2011
sľúbili
webovom portáli
dohodla
opozícia
parlamentná pracovná skupina
blokované


Popradská nemocnica ako jediná akciová spoločnosť tak isto funguje bez dlhov.

Popradská nemocnica je akciová spoločnosť. Podľa materiálu o vývoji pohľadávok voči zdravotnej poisťovni k augustu 2013 mala nemocnica Poprad, v ktorej podľa materiálu (karta 4) Zdravotnícke zariadenia po prevode na VÚC, obce, mestá vykazuje nemocnica Poprad pohľadávku k augustu 2013 voči zdravotnej poisťovni vo výške 130 994 eur . Podľa tej istej tabuľky, pohľadávka voči poisťovni vzrástla od decembra 2012 do augusta 2013 o približne 44 tisíc eur. Nie je teda pravda, že nemocnica v Poprade funguje bez dlhov.

Popradská materiálu


v 2018 roku sa vedelo, že zomrel slovenský občan, v 2018 roku jeho rodina bola za veľvyslancom Slovenskej republiky v danom čase v Belgicku, čiže vedelo sa o tom, nebolo to medializované, ale vedel o tom veľvyslanec, čo sa stalo, a čo sa týka teraz, keď vyšlo von to video, kde bola tá hajlujúca policajtka, v ten moment pán premiér Matovič zdvihol telefón, volal premiérke Belgicka, ona ho ubezpečila v tom, že idú to samozrejme prešetriť tak, aby sa nemohol ani náznakom niekto povedať, že sa tu to ututlávalo alebo že by tu niekto nemohol vidieť do tohto spisu a uistila ho aj písomne, že sa to prešetrí na najvyššej úrovni, čiže neklamte, že pán Matovič to neriešil, pretože ja som osobne bol pri tom, keď jednoducho zverejňoval aj to stanovisko svoje, kde volal premiérke Belgicka, čiže nevymýšľajte si, pán Blaha.

O smrti slovenského občana v Belgicku a podozreniach, že za ňou mohol byť (aj) neprimeraný zákrok polície, vedela v roku 2018 verejnosť aj médiá. Viac vedel slovenský veľvyslanec, ani ten však nepoznal okolnosti, ktoré sú známe dnes po zverejnení videa. Tie mohla poznať len advokátka rodiny a možno rodina. Po zverejnení videa minister zahraničných vecí oznámil kroky smerom k belgickej strane. Premiér neskôr uviedol, že volal s belgickou premiérkou a zverejnil jej uistenie, že prípad riadne vyšetria. Tvrdenie Michala Šípoša preto ako celok hodnotíme ako ešte pravdivé. Už v roku 2018 RTVS infrmovala o tom, že v Belgicku zomrel slovenský občan (Chovanec). „ Muž sa podľa svedkov snažil dostať do lietadla násilím a nedovolil personálu skontrolovať, či má platnú letenku. To, či bol zákrok voči nemu neprimerane tvrdý, už vyšetrujú belgické úrady.” Okolnosti zásahu policajtov a ich brutalita však (verejne) známe neboli. Bývalý slovenský veľvyslanec Stanislav Vallo, ktorý bol v tom čase ako diplomat v Belgicku, pre DenníkN uviedol , že „ vedeli (rodina na začiatku tragédie) len málo a mali veľmi sporadické informácie.” Povedal tiež, že „ len čo sme ho prvý raz uvideli na nemocničnej posteli, bolo nám jasné, že sa muselo udiať niečo zvláštne.” Keď bol na stretnutí so zástupcom ministra vnútra, „ mal pred sebou na stole spis k prípadu Chovanec. Nedal mi však do neho nahliadnuť.” O výsledkoch vyšetrovania informovaný nebol. Podľa Valla ambasáda nemala ani informácie, či bolo začaté trestné stíhanie, či niekoho obvinili alebo či mala polícia k dispozícii kamerové záznamy. Prístup do spisu podľa neho mala len advokátka poškodených. O extrémistických prejavoch policajtky tiež nevedel . Video z cely zadržaného Jozefa Chovanca bolo v Belgicku zverejnené 19. augusta 2020. Vidno na ňom, ako policajti dlhé minúty kľačia na jeho tele a ako policajtka dvíha ruku v geste napodobňujúcom nacistický pozdrav. Chovanec zraneniam podľahol. Igor Matovič 2. septembra informoval , že hneď po zverejnení videa kontaktoval belgickú premiérku Sophie Wilmes. „ Žiadal som ubezpečenie, aby bola zabezpečená úplná nezávislosť vyšetrovania.” Matovič zverejnil aj písomné stanovisko premiérky, ktorá ho uistila, že bolo začaté dôkladné prešetrenie prípadu. Minister zahraničných vecí Ivan Korčok verejne odsúdil Chovancovu smrť 21. augusta, a uviedol, že slovenská diplomacia podniká kroky voči belgickej strane.

infrmovala uviedol Povedal nevedel zverejnené Vidno informoval odsúdil


Ako jediný som to vyhlásil na prvej tlačovej konferencii, že podporím v druhom kole iného kandidáta.

29. novembra 2013 Milan Kňažko ohlásil prostredníctvom tlačovej konferencie kandidatúru na prezidenta SR vo voľbách, ktoré sa budú konať v marci 2014. Počas tejto konferencie vyhlásil: " A čo v druhom kole, nepochybne, ak postúpi niekto z nich aj urobím. Takže nemám s tým žiadny problém a je dobré, že z tej druhej strany je veľa kandidátov, pretože ľudia majú výber. ."

Radoslav Procházka ohlásil kandidatúru definitívne 14. apríla 2013 v relácii Na telo. V relácií nepovedal, že v druhom kole podporí iného kandidáta proti kandidátovi SMER-SD.

Andrej Kiska ohlási l kandidatúru 3. marca 2013 na tlačovej konferencii, počas ktorej sa nevyjadril k podpore iných kandidátov v druhom kole prezidentských volieb.

Podobne tak neurobil ani Pavol Hrušovský, ktorý ohlásil kandidatú 7. októbra 2013. Prvú oficiálnu TB mal Hrušovský 14. novembra 2013, kedy ohlásil zber podpisov. Nevyjadril sa, že by v druhom kole podporil jedného z kandidátov proti kandidátovi SMER-SD.

ohlásil ohlásil relácií ohlási ohlásil TB


Vždy strana Smer - slovenská sociálna demokracia hovorila o dobrovoľnosti očkovania. Ten, kto chcel sa dať zaočkovať, sa mohol dať zaočkovať, ten, kto nie, nie.

Hoci rôzni predstavitelia strany Smer-SD sa k očkovaniu vyjadrovali aj kriticky a spochybňovali ho, oficiálna komunikácia strany bola o dobrovoľnosti očkovania, výrok preto hodnotíme ako ešte pravdivý.

Už po začatí vakcinácie sa k téme vyjadril Robert Fico, apeloval na možnosť výberu pre občanov. O dobrovoľnosti hovoril aj vo februári 2021: „Kto sa chce dať zaočkovať, nech sa zaočkovať dá. Nech platí princíp dobrovoľnosti.”

Na tlačovej besede (3:19) 1. júla 2021 sa predseda Smeru-SD Robert Fico vyjadril, že nemá nič proti motivovaniu ľudí k očkovaniu, povedal to v súvislosti s konaním očkovacej lotérie. Ďalej sa vyjadril, že názor strany Smer na povinné očkovanie sa nezmenil - očkovanie by malo byť dobrovoľné.

Je pravda, že strana Smer bola väčšinu času proti povinnému očkovaniu, uprednostňovala princíp dobrovoľnosti , treba však pripomenúť, že Robert Fico niekoľkokrát vyjadril odmietavý postoj k vakcinácií. Prosil, aby sa z očkovania nešírila demagógia a propaganda, tvrdil, že vakcíny sú biznis pre farmaceutické firmy a zdôraznil to, že on sám je slobodný človek a zaočkovať sa nedá. Ostro vystupoval proti vakcinácií detí, vakcíny označoval za experimentálne a kampaň podporujúcu očkovanie za lživú. Za tieto vyjadrenia si vyslúžil kritiku, Vladimír Lengvarský ich označil za nezodpovedné.

vyjadril
hovoril
tlačovej besede
princíp dobrovoľnosti
očkovania
biznis
vyslúžil


Našu zahraničnú politiku určuje parlament (...) máme tu parlamentný systém

Hoci je pravdou, že Národná rada sa významne podieľa na tvorbe zahraničnej politiky a uzatváraní medzinárodných zmlúv, prezident a vláda SR tiež zohrávajú kľúčovú rolu. Nie je preto možné tvrdiť, že parlament má najdôležitejšie postavenie pri určovaní zahraničnej politiky. Výrok Andreja Kisku hodnotíme ako zavádzajúci.

Právomoci prezidenta, Národnej rady SR a Vlády SR v oblasti zahraničnej politiky upravuje Ústava SR.

Ústava definuje, že:

Prezident podľa čl. 102 ods.1 písm.:

a) dojednáva a ratifikuje medzinárodné zmluvy. Dojednávanie medzinárodných zmlúv môže preniesť na vládu Slovenskej republiky alebo so súhlasom vlády na jej jednotlivých členov

b) môže podať na Ústavný súd Slovenskej republiky návrh na rozhodnutie o súlade dojednanej medzinárodnej zmluvy, na ktorú je potrebný súhlas Národnej rady Slovenskej republiky, s ústavou alebo s ústavným zákonom

l) vypovedáva vojnu na základe rozhodnutia Národnej rady Slovenskej republiky, ak je Slovenská republika napadnutá alebo ak to vyplýva zo záväzkov z medzinárodných zmlúv o spoločnej obrane proti napadnutiu, a uzatvára mier

Vláda SR podľa čl.119 písm.:

f) rozhoduje o medzinárodných zmluvách Slovenskej republiky, ktorých dojednávanie preniesol na vládu prezident Slovenskej republiky, g) o súhlase s prenesením dojednávania medzinárodných zmlúv podľa čl. 102 ods. 1 písm. a) na jej jednotlivých členov, h) o podaní návrhu na Ústavný súd Slovenskej republiky, aby rozhodol o súlade dojednanej medzinárodnej zmluvy, na ktorú je potrebný súhlas Národnej rady Slovenskej republiky, s ústavou a s ústavným zákonom, i) o zásadných otázkach vnútornej a zahraničnej politiky

p) o vyslaní ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky, ak ide o plnenie záväzkov z medzinárodných zmlúv o spoločnej obrane proti napadnutiu, a to najdlhšie na čas 60 dní; toto rozhodnutie vláda bezodkladne oznámi Národnej rade Slovenskej republiky NR SR má podľa čl.86 písm.d) právomoc najmä: pred ratifikáciou vyslovovať súhlas s medzinárodnými zmluvami o ľudských právach a základných slobodách, s medzinárodnými politickými zmluvami, s medzinárodnými zmluvami vojenskej povahy, s medzinárodnými zmluvami, z ktorých vzniká Slovenskej republike členstvo v medzinárodných organizáciách, s medzinárodnými hospodárskymi zmluvami všeobecnej povahy, s medzinárodnými zmluvami, na ktorých vykonanie je potrebný zákon, ako aj s medzinárodnými zmluvami, ktoré priamozakladajú práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb, a zároveň rozhodovať o tom, či ide o medzinárodné zmluvy podľa čl. 7 ods. 5.

Ministerstvo zahraničných vecí tiež uverejnilo PRAVIDLÁ PRE UZATVÁRANIE MEDZINÁRODNÝCH ZMLÚV A ZMLUVNÚ PRAX (.pdf), v ktorom sa zhŕňajú a doplňujú ústavné ustanovenia právomocí jednotlivých orgánov pri uzatváraní medzinárodných zmlúv.


V júli, pani Remišová, ste schválili novelizáciu zákona o štátnom rozpočte, to je fakt, ten zákon bol prijatý. A rozhodli ste, a teraz sa dobre počúvajme, že výdavky štátneho rozpočtu budú 26 miliárd a príjmy budú 14 miliárd. Rozdiel je teda 12 miliárd, 12 miliárd EUR… 12 miliárd EUR ste si schválili v roku 2020 navyše, zdvíhli ste si takto deficit, čiže (máte peňazí toľko koľko potrebujete), ale ľuďom beriete, beriete ich na nočných príplatkoch, na minimálnej mzde... druhé číslo je rok 2021, schvaľoval sa v decembri rozpočet na rok 2021, tentokrát je rozdiel 16 a 24. 24 miliárd sú výdavky a 16 miliárd sú príjmy, ďalších 8 miliárd, ktoré máte k dispozícii na boj proti covidu.

Nová vláda reagovala - ako aj iné vlády vo svete - na zhoršenú ekonomickú situáciu spôsobenú pandémiou zmenou štátneho rozpočtu a naberaním dlhov. Nahradila tiež viaceré opatrenia bývalej vlády, a hoci minimálnu mzdu či príplatky oproti vlaňajšku zvýšila, sú nižšie, než by boli bez jej zásahov. Tvrdenie Roberta Fica hodnotíme ako ešte pravdivé. Štátny rozpočet na rok 2020 schvaľovala ešte koalícia Smer,Most-Híd a SNS v decembri 2019. Minister financií Ladislav Kamenický (Smer) vtedy ešte nemohol vedieť o dopadoch koronakrízy. Po vypuknutí epidémie koronavírusu v marci 2020 - nová - vláda Igora Matoviča prijala v lete zmenu štátneho rozpočtu. Rezort financií v nej počítal s príjmami vo výške 14,4 miliardy eur a výdavkami vo výške 26,3 miliardy eur. Schodok ministerstvo odhadlo na takmer 12 miliárd eur. Deficit nakoniec dosiahol úroveň 7,758 miliardy, teda o vyše 4 miliardy menej, než bol predpoklad ministra financií Eduarda Hegera. Štátu tak zostala vysoká finančná rezerva na rok 2021. Rozpočet na rok 2021 počíta s príjmami vo výške 15,8 miliardy eur a výdavkami na úrovni 23,86 miliardy eur. Ministerstvo financií teda počíta s deficitom 8,058 miliardy eur. Nová vláda zvýšila minimálnu mzdu oproti roku 2020 z 580 na 623 eur. Ak by však ponechala staré pravidlá, tak by minimálna mzda vzrástla v roku 2021 na 656 eur - teda ešte viac. Rovnako vláda zvýšila pre rok 2021 príplatky za prácu cez víkend, v noci a cez sviatok. Nočný príplatok stúpne o desať centov, nebude viac však naviazaný na výšku (stúpajúcej) minimálnej mzdy, ale určený pevnou sumou.

rozpočet počítal dosiahol zostala Rozpočet zvýšila vzrástla zvýšila určený


Opäť sa dozvedáme z médií, že slovenská premiérka s podporou Fínska dosiahla stav, kedy právo veta bude zachované pri rozhodovacích procesoch v dočasnom eurovale.

Výrok J.Kollára hodnotíme ako zavádzajúci . Média informujú nielen o výsledku Summitu v Bruseli z 8. decembra 2011 (právo na veto zostáva zachované v dôsledku nesúhlasného stanoviska Slovenskej republiky a Fínska), ale aj o skutočnosti, že v prípade ak by išlo o záchranu eura v mimoriadnej situácii, veto môže byť zrušené.

veto môže byť zrušené.


Ja neviem o tom, že by v Európe sa dopúšťali násilných trestných činov alebo teroristických trestných činov kresťania alebo židia. Sú to len moslimi, to si povedzme tiež veľmi otvorene.

Nie je pravda, že za teroristické trestné činy sú zodpovedný len moslimi. Ako príklad môžeme uviesť teroristický čin v Nórsku, ktorý bol dielom "kresťanského kultúrneho aktivistu" Andersa Breivika. Jeho čin, ktorý mal podľa jeho slov otvoriť vojnu multikulturalizmu pre zachovanie kresťanského dedičstva Európy . Lipšic však vo svojom výroku nehovorí o motívoch pre teroristické činy, ale o náboženskej identite ich vykonávateľov. Tá je v prípade napríklad členov IRA katolícka, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Kresťania teda páchali teroristické útoky napríklad aj pod vlajkou IRA. Výrok Daniela Lipšica preto považujeme za nepravdivý. Anders Behring Breivik, ktorý sa preslávil v júli 2011 teroristickým počinom v nórskom Osle, videl sám seba ako križiackeho rytiera. Napriek vlastnému označeniu 100% kresťan sa považoval skôr za "kultúrneho kresťana". Priznal, že sám osobný vzťah s Bohom nemá, ale ide mu o zachovanie európskeho kresťanského kultúrneho dedičstva. Píše: „Stačí, ak ste kresťanský agnostik, či kresťanský ateista (ateista, ktorý chce zachovanie aspoň základov európskeho kresťanského dedičstva... ). " ( pdf ., s. 1361-1362) Zaujimavú esej Marka Juergensmeyera, ktorý je profesorom sociológie a riaditeľom globálnych a medzinárodných štúdií na Kalifornskej univerzite v Santa Barbara si môžete prečítať na Jetotak.sk . Podľa niektorých autorov v Európe tradične existuje spojenie medzi extrémne pravicovými hnutiami a kresťanstvom, no toto spojenie sa postupne čoraz viac oslabuje. Akty týchto skupín sa tak spájajú skôr s národnosťou než náboženstvom. Separatistické skupiny ako ETA a IRA sa taktiež niekedy definujú na základe náboženskej príslušnosti. Dodávame však, že hlavným motívom sú separatistické aktivity . Lipšic však hovorí nie o motívoch, ale o náboženskej identite. Dátum zverejnenia analýzy: 19.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf
Jetotak.sk
niektorých autorov
aktivity


Česká republika hovorí dokonca o nule, (raste HDP v % pozn.)

Nepodarilo sa nám nájsť žiadny zdroj, ktorý by Českej republike predpokladal nulový rast HDP na rok 2011.


A isto Vám môžem povedať pani redaktorka, že výnosnosť druhého piliera teda súkromného piliera bola niekde v priemere na úrovni okolo 1,4 %. A inflácia bola 4 %.

Napríklad Pravda 29. marca 2012 písala o výnosnosti druhého piliera:

Pravda
SME 2. mája 2012


Takže keď začali prvé problémy migračné na Malte a keď prichádzali migranti z Líbye, tak sa zriadil Európsky podporný úrad.

Je pravdou, že v čase zriadenia EASO- Európskeho podporného úradu pre azyl čelila problému s veľkým množstvom prichádzajúcich utečencov práve Malta. Utečenci prichádzali aj do iných európskych krajín a to nielen z Lýbie, ale vo veľkom aj z Tuniska a Egypta. Žiadne oficiálne dokumenty ani štúdie netvrdia, že by k založeniu EASO došlo len kvôli situácii na Malte a náporu utečencov z Lýbie, problémov bolo viac. EASO mal riešiť implementáciu spoločného európskeho azylového systému a pomáhať štátom s rekonštrukciou ich vlastných azylových systémov. Plán zavedenia EASO bol už v roku 2009. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Európsky podporný úrad pre azyl bol zriadený v roku 2010, naplno začal fungovať v roku 2011. Vytvorenie tohto úradu bolo navrhované ešte v roku 2009. Jeho úlohami sú: podporovať spoluprácu členských štátov v záležitostiach týkajúcich sa azylu, podporovať členské štáty, ktorých azylové a prijímacie systémy sú vystavené mimoriadnemu tlaku, zlepšovať uplatňovanie spoločného európskeho azylového systému (CEAS- dohodnutý ešte v roku 1999 ). Situáciu v roku 2011, kedy začal úrad naplno fungovať, opisuje napríklad článok EurActiv . Ten informuje, že hlavný nápor utečencov bol v tej dobe v Taliansku. Utečenci, ktorí tam prichádzali, boli z Lýbie, Tuniska a Egypta. Viacerí utečenci uviazli v tom čase aj na Malte a mali byť presídlení do členských krajín EÚ. Ešte v roku 2010 sa prvé stretnutie vedenia EASO uskutočnilo práve na Malte, ktorá čelila príchodu veľkého množstva utečencov. Prvá úloha EASO bola rekonštrukcia gréckeho azylového systému. Ešte v tom istom roku nasledovala pomoc Malte. V roku 2012 požiadali EASO o pomoc Luxembursko, Švédsko a Taliansko. Dokument Európskej únie informuje o založení EASO nasledovne: "( ..)Asylum System cannot be achieved without support, in terms of scientific and technical assistance, and dissemination of information and expertise. EASO was created to do precisely this and it therefore constitutes an important piece of the puzzle. EASO is providing a new impetus to the Common European Asylum System. "

založeniu EASO
EASO
Európsky podporný úrad pre azyl
1999
EurActiv
2010
gréckeho
Dokument


Katka Neveďalová má zasa dobré medzinárodné postavenie, pretože bola podpredsedníčkou našej ženskej socialistickej organizácie.

Katarína Neveďalová bola trikrát zvolená za podpredsedníčku Strany európskych socialistov (PES), čo je významná pozícia v rámci európskej straníckej politiky, avšak podľa verejne dostupných zdrojov neexistuje žiadna ženská socialistická organizácia, ktorej by bola podpredsedníčkou. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Neveďalová sa stala v roku 2009 najmladšou slovenskou europoslankyňou a v európskej politike sa pohybuje doteraz. Už trikrát bola zvolená za podpredsedníčku Strany európskych socialistov (PES), naposledy v decembri 2018. Vo svojom životopise síce spomína toto: „...počas piatich rokov pôsobenia som dosiahla výrazné úspechy v oblastiach podpory mládeže, vzdelávania a podpory žien...“ , avšak v oblasti podpory žien neuvádza nijakú organizáciu, ktorej by bola niekedy podpredsedníčkou. Neveďalová počas svojej kariéry zastávala aj pozíciu viceprezidentky Európskeho mládežníckeho fóra a Mladých európskych socialistov (ECOSY). Na Slovensku bola podpredsedníčkou Mladých sociálnych demokratov.

zvolená naposledy životopise zastávala


Ja som uviedol príklad šialeného softvéru za 150 miliónov euro, mať tisícky radarov (...)

Ministerstvo vnútra vypísalo v pondelok 25. januára 2016 tender na vybudovanie a správu systému na odhaľovanie dopravných priestupkov za 140 miliónov eur bez DPH. Celkovo by malo ísť do konca roka o 739 radarov, ktorých počet sa rozšíri až na 1300- nejedná sa teda o "tisícky". Danko uvádza nepresný počet radarov, preto výrok hodnotíme ako nepravdivý. Nový priestupkový systém pozostáva z IT systému na vyhodnocovanie údajov a automatické zasielanie pokút, rozmiestnenia 739 radarov do konca roka a celkovo by malo ísť až 1300 radarov, ktoré budú po celom Slovensku. Systém využíva inštitút objektívnej zodpovednosti držiteľa vozidla za priestupky. Celková cena 140 miliónov eur sa skladá z prípravy a vybudovania systému za 40 miliónov eur, 75 miliónov eur za správu na 16 rokov a 25 miliónov eur za opciu na predĺženie kontraktu o ďalších 5 rokov. Podľa eTrend.sk : "Slovenské ministerstvo vnútra v oznámení o vypísaní verejnej súťaže odhadlo, že príprava a vybudovanie systému vyjde na 40 miliónov eur bez dane z pridanej hodnoty a 75 miliónov eur bude stáť jeho samotná správa. Štát uzatvorí zmluvu s víťazom tendra na 16 rokov, v prípade využitia opcie a predĺženia kontraktu o päť rokov mu zaplatí ďalších 25 miliónov eur."

systém rozmiestnenia cena správu eTrend.sk