Ak dnes povieme priemerný zárobok v národnom hospodárstve, tak sa bavíme o sume 1000 eur (...).

Na základe posledných dostupných informácií a štatistiky ŠÚ SR priemerná mesačná mzda na Slovensku v treťom štvrťroku za 2017 dosiahla 935 eur. Podľa poslednej prognózy analytického útvaru ministerstva financií, Inštitútu finančnej politiky (IFP) však priemerná nominálna mzda by v roku 2018 mala presiahnuť 1000 eur. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

štatistiky
mzda
.pdf
ŠÚ SR
ŠÚ SR


Demagog.SK nezistil presný počet členov strany SDKÚ-DS za rok 2014, výok preto hodnotíme ako neoveiteľný.

správy


A to presne vláda spraví, ak schváli súčasný návrh rozpočtu výdavkov na predsedníctvo SR v EÚ, do ktorého si magistrát z plánovaných výdavkov rok 2015 na úrovni 15,6 mil. eur nepýtal ani jedno euro.

Väčšinou podujatí v rámci slovenského predsedníctva v EÚ sa bude konať v Bratislave. Podľa doložky vplyvov 17. septembra schváleného rozpočtu na predsedníctvo EÚ, sú výdavky v roku 2015 na úrovni 15,6 milióna eur. Bratislava ako prijímateľ zdrojov z tohto balíka nefiguruje. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

doložky


Pomohli sme im pri štátnom rozpočte. To som ešte nevidel v histórii politiky, aby opozičná strana vytvárala podmienky na schválenie štátneho rozpočtu.

Aj napriek skutočnosti, že väčšina poslancov strany Smer-SD zahlasovala proti návrhu zákona o štátnom rozpočte, vďaka absencii jej 17 poslancom pri záverečnom hlasovaní sa kvórum (najnižší počet hlasov nevyhnutný na schválenie zákona) znížilo zo 76 hlasov na 67 hlasov a preto návrh zákona prešiel. Za zákon o štátnom rozpočte zahlasovalo 75 poslancov. Hlasovanie o zákone o štátnom rozpočte zo 7. decembra 2011 si môžete pozrieť TU.

TU.


pán predseda, za vlády Ivety Radičovej, tvrdili ste nám na konci roku 2011, že deficit skončil na úrovni 4,1%. Takýmto deficitom ste končili rok 2011. Aký je ten deficit? Povedzte nám. Je 5,3 teraz. 5,3. Čiže vy ste vôbec nekonsolidovali v tempe ako ste hovorili, už to potvrdil aj Eurostat, už to potvrdil aj štatistický úrad. V roku 2011 ste nás ošalili o 1,2%, pokiaľ ide o deficit.

Výrok Roberta Fica nie je pravdivý, keďže uvádza nesprávny údaj o výške deficitu za rok 2011, hovorí o deficite o 0,4 percentuálneho bodu vyššom ako bol skutočný deficit. Takisto neuvádza pravdivú informáciu o vyjadrení vtedajšieho ministerstva financií. Slovenská republika zasiela Eurostatu pravidelne dva krát ročne (k 1.aprílu a spresnené údaje k 1.októbru) správu o deficite za predchádzajúci rok. Správa o deficite a dlhu za roky 2008-2012, dostupná zo Štatistického úradu Slovenskej republiky, ktorú predložila Slovenská republika Európskej komisii v marci 2012 vykazuje deficit 4,82%. Rovnaký údaj za rok 2011 uvádza aj program stability a rozvoja (pdf.) na roky 2012-2015. V tomto programe sú tiež porovnávané pôvodne plánované výsledky deficitu z programu stability na roky 2011-2014, kde sa počítalo s deficitom 4,9 %. V skutočnosti bol teda deficit za rok 2011 (podľa údajov k 1.aprílu) o 0,1% nižší, ako bolo pôvodne na tento rok plánované. Podľa druhej notifikácie Štatistického úradu ( z októbra 2012) bol deficit na úrovni 4,94%. Ani v jednej z predložených správ za rok 2011, nie je údaj o deficite vo výške 5,3%, ktorý uvádza Fico. Vyjadrenia členov SDKÚ k deficitu štátneho rozpočtu z konca roka 2011 sme nenašli. Tieto údaje však bývajú známe až v marci následujúceho roka, takže koncom vtedajšieho roka 2011 nemohli byť potvrdené ešte žiadne konečné výsledky. Vyjadrenia ministerstva financií z januára 2012, hovoria o predpokladanom deficite za rok 2011 vo výše 4,6%. Podľa SME sa ministerstvo financií vyjadrilo, že pokiaľ by neboli v deficite zohľadnené jednorázové vplyvy ( "vykázanie dlhov železničných spoločností a zdravotníckych zariadení za roky 2008-2010, čo malo na deficit negatívny vplyv vo výške 0,8% HDP" ), znížil by sa deficit na 4,15%. Fico pravdepodobne použil tento údaj, neuviedol však kompletné vyjadrenie ministerstva financií, ktoré netvrdí, že deficit bol vo výške 4,1%. Dátum zverejnenia analýzy: 11.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistického úradu
program stability a rozvoja
Vyjadrenia
SME


To je tzv. klasická salámová metóda, to sa stalo v Rakúsku, urobím nejaké kroky a potom bum bum bum dá imi po krížoch Ústavný súd a na konci museli mať aj manželstvá homosexuálov, museli mať aj adopcie homosexuálov a touto cesto jednoducho Slovensko nevydáme.

Tvrdenie, že zavedenie aj minimálnej právnej úpravy partnerského súžitia párov rovnakého pohlavia na Slovensku povedie aj k legalizácii ich manželstiev a adopcií, pretože sa to tak stalo aj v Rakúsku, je zavádzajúce. V Rakúsku rozhodol Ústavný súd na základe ústavného článku zakazujúceho diskrimináciu, ktorý v našej ústave chýba. V slovenskej ústave je manželstvo jednoznačne definované ako zväzok muža a ženy. Igor Matovič totižto vôbec neberie do úvahy rozdiely vo vnútroštátnej legislatíve medzi Slovenskom a Rakúskom. Navyše návrh strany SaS mal len veľmi málo spoločné s právnou úpravou registrovaných partnerstiev prijatou v Rakúsku.

Takmer dekádu dlhý proces zavedenia manželstiev pre páry rovnakého pohlavia v Rakúsku začal zavedením právneho inštitútu registrovaných partnerstiev riadnym legislatívnym procesom v roku 2010. Popri ňom v Rakúsku existoval v občianskom zákonníku zakotvený inštitút manželstva definovaný ako zväzok medzi mužom a ženou. Keďže rakúska ústava obsahuje proti-diskriminačný článok, tak rakúsky ústavný súd po rokoch súdnych konaní rozhodol, že mať dve právne totožné inštitúcie v občianskom zákonníku a nedať jednej skupine obyvateľstva možnosť participovať na jednej z nich je diskriminačné. Takéto rozhodnutie bolo možné vďaka tomu, že zákon o tom, že manželstvo je zväzkom muža a ženy, sa nenachádzal v ústave, ale bol jej podriadený.

Situácia na Slovensku je diametrálne odlišná, keďže v našej ústave sa priamo nachádza článok, ktorý definuje manželstvo ako „jedinečný zväzok medzi mužom a ženou”. Ak by sme prijali zákon o registrovaných partnerstvách, bol by podriadený ústave. Ústavný súd by teda na Slovensku nemohol postupovať rovnako ako ústavný súd v Rakúsku.

Takisto je dôležité pripomenúť, že Igor Matovič rozpráva o registrovaných partnerstvách v kontexte debaty o návrhu zákona o partnerskom spolužití z dielne SaS. Tento návrh zákona nemá nič spoločné s vytvorením právneho inštitútu registrovaných partnerstiev , ktorý bol zavedený v Rakúsku. Návrh zákona o partnerskom spolužití, ktorý predstavila strana SaS koncom augusta, nevytvára právny inštitút partnerstva, ktoré by bolo registrované štátom, ale prichádza len s možnosťou upraviť niektoré životné situácie, ako sú majetkovo-právne vzťahy so svojím partnerom alebo partnerkou u notára.

Igor Matovič ďalej spomína, že zavedenie registrovaných partnerstiev by mohlo viesť ku povoleniu adopcií detí pármi rovnakého pohlavia a argumentuje príkladom Rakúska. Toto právo bolo ale taktiež udelené rakúskym ústavným súdom na základe vnútroštátneho práva, ktoré je iné ako na Slovensku a len ťažko sa dajú obe situácie porovnávať.

Začiatkom roka 2013 Európsky súd pre ľudské práva rozhodol , že zakazovať homosexuálnemu partnerovi adopciu dieťaťa z predošlého zväzku ich partnera alebo partnerky, ale dovoľovať to heterosexuálnym párom, je diskriminačné. V nadväznosti na toto rozhodnutie rakúsky ústavný súd o pár mesiacov zrovnoprávnil LGBTIQ+ komunitu s heterosexuálmi a povolil im adopcie biologických detí z predošlých zväzkov ich partnerov a partneriek.

Ďalším prelomovým krokom na ceste k rovnoprávnosti bolo odstránenie zákazu adoptovať si deti napríklad z detských domovov, ktoré vstúpilo v platnosť v roku 2015. Opäť išlo o rozhodnutie rakúskeho ústavného súdu, ktorý tento zákaz vyhodnotil ako diskriminačný na základe Európskeho dohovoru o ľudských právach. Je nutné podotknúť, že žiadne z rozhodnutí rakúskeho ústavného súdu nebolo prijaté v dôsledku zavedenia registrovaných partnerstiev, ale v dôsledku dedikácie rakúskych ústavných sudcov dodržiavať proti-diskriminačné články ústavy a smerovať k vyššej rovnosti v rakúskej spoločnosti. Igor Matovič teda spojil dve na sebe nezávislé fenomény a prisúdil im kauzálny vzťah, aj keď tam žiaden nie je.

začal
existoval
participovať
nachádza
návrhu
registrovaných partnerstiev
rozhodol
povolil
vstúpilo
vyhodnotil


Naša ekonomika pred koronavírusom dopadmi bola v rámci Európy naštartovaná dobre a aj hospodársky rast, aj keď bol nižší, bol stále hospodárskym rastom nad 2 percentá.

Rada pre rozpočtovú zodpovednosť v januári 2020 uviedla , že hospodársky rast za rok 2019 by mohol dosiahnuť 2,3 percenta HDP. Podľa analýzy Národnej banky Slovenska však ekonomika Slovenska v roku 2019 spomaľovala, a to kvôli „ slabému globálnemu obchodu pod vplyvom protekcionistických opatrení a zvýšenej neistoty”. Medziročný rast HDP sa podľa NBS znížil v 3. štvrťroku 2019 na 1,3 percenta. Tvrdenie Richard Rašiho hodnotíme ako ešte pravdivé.

uviedla analýzy


Keď hovorkyňa Smeru si chodila pre peniaze, keď hovorkyňa Smeru Kližanová- Rýsová si chodila pre peniaze na ministerstvo financií za prácu, ktorú vôbec neodvádzala a nesúvisela so štátom, ale súvisela so straníckou prácou, so straníckou prácou, tak toto je vyciciavanie štátu, ktoré sa samozrejme prejaví potom, keď sa to deje všade na každom jednom kroku, tak sa to musí prejaviť nedostatkom.

O tom, či bývalá hovorkyňa Smeru poberala (resp. nepoberala) nejaké peniaze od ministerstva financií sme žiadne informácie nenašli.


.. sú teraz v parlamente, konkrétne zriadenie poslaneckej kontrolnej skupiny na kontrolu napríklad odpočúvaní...poslanci, ale aj verejnosť bude môcť dozerať na tieto prvky boja proti terorizmu...

18. november 2015 - "...členovia mali hovoriť o tom, či Slovensko potrebuje novú antiteroristickú legislatívu."

SITA


Slovensko je minimálne 10 rokov terčom maďarskej zahraničnej politiky a jej záujmov, bolo dokonca v Maďarsku v roku 2004 referendum o tom ako udeliť alebo či udeliť zahraničným Maďarom občianstvo a s prekvapujúcim výsledkom Maďari povedal, že nie.

Referendum bolo vyhlásené na 5. decembra 2004. Pre jeho platnosť by muselo prísť k urnám vyše 50% voličov, alebo vyše 25% by muselo odpovedať rovnakým spôsobom. Voliť však prišlo iba zhruba 37,5% voličov. Masové udeľovanie maďarského občianstva krajanom podporilo necelých 19 percent oprávnených voličov. Výsledok sa dá interpretovať rôzne. Za súhlasné stanovisko to môžeme označiť v prípade ak sa opierame o to, že sa z tých, ktorí voliť prišli, vyslovil väčší počet za udelenie maďarského občianstva krajanom. Za nesúhlasné stanovisko ako uvádza Rafael Rafaj to môžeme označiť vtedy, ak berieme za hlavné kritérium neúspešnosť referenda, pretože nebola splnená ani jedna z dvoch podmienok úspešnosti referenda, a preto bolo udelenie občianstva zahraničným Maďarom odmietnuté. Viac sa dočítate v komentári tu . Keďže referendum nebolo platné, nie je podľa nášho názoru možné vyvodzovať úsudok o názore maďarských občanov.

vyhlásené platnosť prišlo podporilo tu


Viete, treba si uvedomiť, že žijeme v trhovej ekonomike, ktorá automaticky plodí nerovnosť, automaticky plodí oligarchizáciu.

Ak berieme do úvahy ekonomický ukazovateľ ako je nerovnosť v oblasti príjmov, napriek tomu, že je možné zaznamenať nárast aj v krajinách s rozvinutými trhovými ekonomikami, z dát OECD je evidentné, že efekt tejto nerovnosti je zanedbateľný v krajinách s vysoko rozvinutými ekonomikami ( .pdf , 2014, s. 2). Napríklad Švédsko má jeden z najnižších koeficientov nerovnosti medzi trhovými ekonomikami. Navyše, nie je dokázaný kauzálny vzťah medzi systémom trhovej ekonomiky a nerovnosti a tak výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Ak porovnáme mieru oligarchizácie v moderných trhových ekonomikách a tých, ktoré sa k trhovej približujú alebo tento druh ekonomiky nemajú, je možné zaznamenať klesavý trend v indexe oligarchie s rozvinutosťou skúmanej krajiny a jej ekonomiky. Výrok Ľuboša Blaha považujeme za zavádzajúci, nakoľko nie je možné dokázať priamy vzťah medzi trhovou ekonomikou a zvyšujúcou sa nerovnosťou. Naopak, dáta OECD poukazujú na opačný trend. Navyše, nie je možné spojiť rast nerovnosti s nárastom miery oligarchizácie. Podľa indexu oligarchizácie je možné povedať, že krajiny s najväčším podielom oligarchie nie sú úspešnými trhovými ekonomikami. Dátum zverejnenia analýzy: 16.03.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf Švédsko oligarchizácie


Mali sme iné prípady, keď sa rozhodovalo o niektorých disciplinárnych návrhoch, myslím, práve voči Štefanovi Harabinovi, tak tiež boli tie návrhy zamietnuté z procesných dôvodov...

Je pravdou, že v minimálne troch konaniach Ústavný súd zamietol návrh z procesných dôvodov, teda za alebo proti nehlasovalo aspoň sedem sudcov Ústavného súdu. Výrok hodnotíme ako pravdivý Podľa § 4 ods. 3 zákona o ústavnom súde plénum ústavného súdu sa uznáša nadpolovičnou väčšinou všetkých sudcov. Ak sa táto väčšina nedosiahne, návrh sa zamietne. Ide o procesné dôvody (viď. výrok vyššie). 30. októbra 2013 zamietlo plénum Ústavného súdu tri samostatné disciplinárne konania, pričom v jednom z nich Harabinovi hrozilo, že mu ÚS uloží najvyšší disciplinárny trest – odvolanie z funkcie sudcu. Z hlasovania boli vylúčení sudcovia Kohut a Orosz. Uznesením pléna ÚS a "podľa zákona musí rozhodnúť nadpolovičná väčšina sudcov. O návrhu na disciplinárne konanie rozhodovalo len sedem sudcov, pretože piati boli vylúčení z konania a jeden sudca je dlhodobo práceneschopný. Išlo o tri prípady disciplinárnych návrhov voči Štefanovi Harabinovi, keď pri hlasovaní o návrhu sudcu spravodajcu nebola dosiahnutá nadpolovičná väčšina hlasov všetkých sudcov a tak návrh bol podľa čl. 131 ods. 1 druhej a tretej vety ústavy a § 4 ods. 3 zákona o ústavnom súde zamietnutý. Všetky hlasovania boli 30. októbra 2013. Návrh z 25. novembra 2010 - Uznesenie PL. ÚS 93/2011-145 . Hlasovanie: šesť sudcov bolo za oslobodenie a štyria boli za uznanie viny. Chýbal jeden hlas za oslobodenie resp. tri hlasy za uznanie viny. Návrh z 3. augusta 2011 - Uznesenie PL. ÚS 6/2012-137 z rovnakého dôvodu nedosiahnutia nadpolovičnej väčšiny hlasov všetkých sudcov bol návrh exministerky Žitňanskej zamietnutý. Hlasovanie: štyria sudcovia boli za oslobodenie a traja boli za uznanie viny. Chýbali tri hlasy za oslobodenie resp. štyri hlasy za uznanie viny. Návrh z 28. novembra 2011 - Uznesenie PL. ÚS 116/2011-220 , bolo opäť zamietnuté pretože "V danom prípade na rokovaní a rozhodovaní pléna ústavného súdu boli prítomní siedmi sudcovia. Za návrh alebo za protinávrh malo hlasovať minimálne 7 sudcov, ináč sa návrh zamietne. Pretože pri hlasovaní o návrhoch sudcu spravodajcu nebola dosiahnutá nadpolovičná väčšina hlasov všetkých sudcov, návrh bol podľa čl. 131 ods. 1 druhej a tretej vety ústavy a § 4 ods. 3 zákona o ústavnom súde zamietnutý." Hlasovanie: päť sudcov bolo za oslobodenie a dvaja boli za uznanie viny. Chýbali dva hlasy za oslobodenie resp. päť hlasov za uznanie viny. Dátum zverejnenia analýzy: 22.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zamietlo
hlasovania
PL. ÚS 93/2011-145
PL. ÚS 6/2012-137
PL. ÚS 116/2011-220


Zoberte si minulý týždeň alebo tento týždeň, minimálne trikrát sa zaoberali médiá, a to nielen vaše, ale napríklad aj písané médiá s takzvanou kauzou Hayekovcov. Ja som už mal asi pred 2 týždňami väčší rozhovor s pánom podpredsedom strany Švejnom, ktorý hovoril, že jeho už to nebaví, on nechce byť ten, cez ktorého budú útočiť na jeho vlastné decko, však on bol nápomocný vtedy, keď si založili tu nadáciu, takže jeho už to nebaví a rozmýšľa, že poprípade by odstúpil...

Za posledné dva týždne sa média viackrát zaoberali kauzou Hayekovcov. V období 27.septembra až 3. októbra prišiel denník SME s šiestimi reportážmi ( 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 ), ktoré sa priamo týkali „Hayekovcov“. Denník Pravda v tomto istom období prišiel s tromi článkami ( 1 , 2 , 3 ), ktoré sa zaoberali touto témou. Minulý týždeň (ide o obdobie dni od 4. októbra do 8. októbra, kedy sa štátny tajomník ministerstva dopravy Ivan Švejna rozhodol odstúpiť ) sa v tlači články ohľadom Hayekovcov už takmer vôbec nevyskytovali. Až po Švejnovom odstúpení sa začali média touto kauzov opätovne zaoberať.

rozhodol odstúpiť


13,9 máte napísané, aj v týchto materiáloch (Pavol Frešo hovorí o najnovšom odhade nezamestnanosti na Slovensku pre roky 2012 a 2013 podľa Európskej Komisie, pozn.).

V najnovšom dokumente Európskej komisie European Economic Forecast Automn 2012 (. pdf , str. 104), o ktorom sa politici bavili, sa hovorí o nezamestnanosti na úrovni 13,5 % na Slovensku na roky 2012 a 2013. Pavol Frešo najskôr opakovane tvrdil, že materiály prognózujú nezamestnanosť na úroveň 14 %. Následne potom čo Robert Fico (nepravdivo) spomenul údaj 13 %, Pavol Frešo upravil svoj údaj o jednu desatinu na 13,9 %. Nakoľko sa debata viedla o desatinách percenta a Pavol Frešo sa exaktne odvoláva na určitý dokument a opravuje premiérové čísla, jeho údaj nemôžeme akceptovať a považujeme ho za nepravdivý.

pdf


Viete, kto zamestnáva 80% ľudí na Slovensku? Malí a drobní podnikatelia a živnostníci.

Podľa údajov z agentúry pre rozvoj malého a stredného podnikania, ktoré boli uverejnené v Správe o stave malého a stredného podnikania v Slovenskej republike v roku 2011 (.pdf, s.57,165), malé a stredné podniky v roku 2011 tvorili 72,2% podiel na zamestnanosti v podnikovej ekonomike a 59,6% podiel na celkovej zamestnanosti v hospodárstve SR. Do tohto údaju sú zahrnuté aj SZČO.


...alebo že či sa bude stavať širokorozchodná /nezrozumiteľné/ nebude sa starať širokorozchodná...

V programovom vyhlásení vlády (2010) sa ohľadom širokorozchodnej trate uvádza nasledovné: „Vláda SR vykoná analýzu výsledkov štúdie realizovateľnosti projektu širokorozchodnej trate. Vláda SR nepodporuje tento projekt.“

V programovom vyhlásení vlády


Druhá vec i druhý dôvod, ktorý povedala, že znak na štíte rovnoramenný dvojkríž, tak nech sa pani Zavacká pozrie na erb mesta Nitra, na erb mesta Topoľčany, na erb mesta Skalice, nájde tam všade rovnoramenný dvojkríž.

Je pravda, že všetky vymenované mestá majú mestské znaky s dvojramenným krížom. Nitriansky mestský znak má najbližšie k vyobrazeniu kríža na soche Svätopluka, avšak to nijak neodporuje tvrdeniu, že vyobrazenie môže byť ahistorické, keďže mestské znaky vznikali v odlišnom historickom období v akom pôsobil Svätopluk.


... každé jedno eur investované do vedy a výskumu má podľa Európskej únii priniesť (...) 16 eur...

Tím Demagog.SK nenašiel zdroj tvrdenia Borisa Kollára. Dostupné informácie, ktoré hovoria o vytvorení fondu pre investície práve s cieľom, aby sa investované peniaze multiplikovali v pomere 1:15, poukazujú na iný kontext, než v akom túto skutočnosť prezentoval Kollár. Napriek tomu si nemôžeme byť istý, či Kollár dezinterpretoval tieto informácie, alebo či mal k dispozícii údaje, ktoré tím nevedel dohľadať. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. V novembri 2014 informoval šéf Európskej komisie Jean-Claude Juncker spolu s podpredsedom Komisie Jyrkim Katainena o investičnom pláne pre Úniu. Základom nápadu bolo, aby sa každé euro z verejných zdrojov použilo na vytvorenie dodatočnej súkromnej investície bez vytvárania nového dlhu. Čiže čím viac by sa investovalo, tým by bola väčšia prosperita a tým viac pracovných miest by mohlo vzniknúť. Investičný plán mal zrealizovať novovznikajúci úrad Európsky fond pre strategické investície (EFSI). Katainena na tlačovej konferencii povedal nasledovné: " We need fresh investments in Europe and for this we need to mobilise extra private finance. The new European Fund for Strategic Investments will act as a multiplier. Every public euro mobilised in the Fund will generate about € 15 of investment that would not have happened otherwise. " Investície majú hlavne smerovať do oblasti energetiky, infraštruktúry, výskumu a vývoja, vzdelávania a dopravy. EFSI vznikol ako spoločný projekt Komisie a Európskej investičnej banky (EIB), s kapitálom 15 miliardy eur z európskych peňazí a 5 miliard eur z vlastných zdrojov banky. Dátum zverejnenia analýzy: 09.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

novembri 2014
tlačovej konferencii
EFSI


Budúci rok má byť nárast disponibilných zdrojov plánovaný okolo 2,5%, ako do zdravotníctva dávame tento rok.

Nárast disponibilných zdrojov v zdravotníctve by mal byť v nasledujúcom roku 1,93%. Jedná sa o nárast 27 047 680 euro.

návrhu štátneho rozpočtu
roku 2011


..oni si dajú za 10 tisíce spraviť billboardy Poďme do nich, mladá sila.

Koalícia PS/Spolu predstavila kampaňové vizuály so sloganmi „Poďme do nich!“ a „Mladá sila“ 31. januára. Koľko za tento konkrétny typ billboardov strana PS/Spolu zaplatila nie je z jej transparentného účtu zrejmé. Tvrdenie Mariána Kotlebu preto hodnotíme ako neoveriteľné.

predstavila účtu


Ja si myslím, že to nie je téma o tom. Ako jediný, kto a komu pomohli samozrejme sú extrémisti, pretože ich zviditeľnili opäť a veľmi nešťastne načasované. Veľmi v nesprávnu dobu organizované. Ale v každom prípade, ak si chceli urobiť svoje zabezpečenie, mohli si objednať SBS tak, ako to mnohí robia. Mohli mať väčší organizačný štáb a usporiadateľov.

Áno, síce mohli, ale v prvom rade ich mala ochrániť polícia. Tá sa má podľa zákona o zhromažďovacom práve o bezpečnosť zhromaždenia postarať: „(3) Ak je dôvodná obava, že zhromaždenie bude rušené, môže zvolávateľ požiadať obec alebo príslušný útvar Policajného zboru, aby sa zhromaždeniu poskytla ochrana.“ ... „(6) Ak sa zvolávateľovi po narušení pokojného priebehu zhromaždenia nepodarí zaistiť nápravu, požiada o potrebnú pomoc obec alebo útvar Policajného zboru. Môže tak urobiť tiež, ak sa účastníci po ukončení zhromaždenia pokojne nerozídu.“

podľa


Vy ste zabudli povedať, že prídavky na dieťa ste boli schopní počas vlád zvýšiť o 3 EUR, my sme ich zvýšili už na 7. Rodičovský príspevok sme rovnako zvyšovali.

Prídavok na dieťa po nástupe vlády Igora Matoviča v roku 2020 bol 24,95 eur, v roku 2021 bol 25,50 eur, v roku 2022 bol 25,88 eur. Za dva posledné roky sa prídavok zvýšil o 0,93 eur. 24. maja 2022 Národná rada schválila návrh zákona z dielne ministerstva financií, takým spôsobom sa od 1. júla 2022 prídavok zvýši na 30 eur, o 5,05 eur v porovnaní s rokom 2020. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

18. mája 2022 vláda schválila návrh ministerstva financií, podľa ktorého by sa mal prídavok na dieťa od 1. júla 2022 zvýšiť na sumu 30 eur mesačne a od 1. januára 2023 na sumu 50 eur mesačne. 24. mája návrh schválil aj parlament.

Počas vlády Petra Pellegriniho prídavky na dieťa boli zvýšený o 1,27 eur: z 23,68 eur v roku 2018 na 24,95 eur v roku 2020. Celkovo, vrátane vlád Roberta Fica, od roku 2012 do roku 2020 prídavok na dieťa bol zvýšený o 2,41 eur : z 22,54 eur v roku 2012 na 24,95 eur v roku 2020.

Rodičovský príspevok v roku 2020 bol 270 eur, v roku 2021 bol 275,90 eur a v roku 2022 až 280 eur. Za dva roky sa zvýšil o 10 eur. Vyjadrenie Petra Bublu z tlačového oddelenia Ministerstva spravodlivosti SR:

"Posun v informáciách spôsobilo zaokrúhlenie, zjednodušenie a omyl, nie úmyselné klamstvo. Sumu, o ktorú sa zvyšovali prídavky na deti počas uplynulých vlád ministerka zaokrúhlila na 3 eurá. Sumu, o ktorú zvýši prídavky táto vláda, neuviedla presne, nie je to 7, ale približne 5 eur. Nebolo jej cieľom zavádzať, išlo o chybný údaj v rýchlom toku reči. Mrzí nás tento nesprávny údaj. Prídavky na deti nie sú jej ministerská téma, preto s týmito dátami neprichádza denne do styku. To neznamená, že ich má uvádzať nesprávne, len tým vysvetľujeme, ako mohlo dôjsť k omylu."

schválila návrh zákona

schválila

schválil


Progresivita je úplne normálna, celá Európa, ak si zoberieme krajiny ako Nemecko, Francúzsko, má 30, 40% dane.

Robert Fico hovorí pravdu, že progresivita zdanenia je vo svete bežnou vecou. Čo sa týka daní vo Francúzsku a Nemecku, tie sa pohybujú o niečo viac a to aj smerom dolu od spomínaných 30 - 40 %, tieto hodnoty však môžeme považovať za približne priemerné. Výrok teda hodnotíme ako pravdivý. Pod progresivitou zdanenia rozumieme zdanenie odlišných príjmových skupín odlišnými daňovými sadzbami, pri čom vyššie zárobkové skupiny platia väčšie percento svojich príjmov ako nižšie zárobkové skupiny. Profesor Perry uvádza tabuľku zdanenia skupiny horných 10 % populácie v štátoch OECD. Z tabuľky vyplýva, že väčšina štátov má daňový systém nastavení takým spôsobom, že vrchné príjmové skupiny platia na daniach viac, ako je ich podiel na bohatstve krajiny, čo poukazuje na progresivitu zdanenia. Výnimkou sú napríklad Poľsko, Švajčiarsko, Island a Nórsko. Rozdielne daňové sadzby pre rôze štáty uvádza aj portál worldwide-tax.com . Prvú časť výroku teda môžeme považovať za pravdivú, nakoľko je progresivita zdanenia skutočne bežnou vecou. Úroveň dane z príjmu je vo Francúzsku rozdelená do piatich kategórií, podľa výšky príjmu. Skupina, ktorá v roku 2012 zarába menej ako 5 963 eur platí 0 % daní. Následne sú daňové odstupňované na 5,5 %, 14 % a 30 %. Skupina, ktorá ročne zarobí viac ako 70 830 eur zaplatí 41 % z toho na dani. Portál worldwide-tax.com uvádza daň z príjmu vo Francúzsku v rozmedzí 5,5 % - 41 %. Daň z príjmu právnických osôb je podľa portálu 33,33 %. Podobne nemecký systém zdanenia je progresívny , keď sa na obyvateľstvo aplikuje rozdielna daňová sadzba v závislosti na výške ich príjmu. Tieto sadzby sa pohybujú v rozmedzí 14-45 %. Daň z príjmu právnických osôb sa v Nemecku pohybuje v rozmedzí 30 - 33 %. Dátum zverejnenia analýzy: 07.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

progresivitou uvádza worldwide-tax.com Francúzsku worldwide-tax.com progresívny pohybuje


Keby aj hneď stúpla (TSS) troj, štvornásobne, tak ten dosah na tú cenu energií nie je taký výrazný napr. aj práve preto, že zasa distribúcia a prenos tam klesne, čiže ten vzorec je samozrejme zložitý, ale výsledok je podobná cena.

Ak by TSS (tarifa za systémové služby) vzrástla štvornásobne, koncová cena elektriny v roku 2023 by podľa prepočtov Ministerstva hospodárstva stúpla o 17%.

Marián Viskupič hovorí o návrhu Richarda Sulíka, podľa ktorého by koncová cena elektriny v roku 2023 mala zostať na približne rovnakej úrovni ako v roku 2022 (189,89 eur/MWh).

Návrh vychádza z Memoranda , ktoré vo februári uzavrelo Ministerstvo hospodárstva a Ministerstvo financií so Slovenskými elektrárňami. Tie sa v ňom zaviazali vyčleniť 6,15 terawatthodín za zníženú cenu 61,2 eur/MWh.

Ministerstvo hospodárstva neskôr prišlo s prepočtom , podľa ktorého by koncová cena elektriny v roku 2023 mala byť 178,47 eur/MWh + TSS. TSS je jedna zo siedmich zložiek ceny elektriny, predstavuje približne 5% z koncovej ceny. Podľa Sulíkovho ministerstva výšku TSS musí dohodnúť Ministerstvo financií ako jediný akcionár SEPS (Slovenská elektrizačná prenosová sústava), ktorej sa tento poplatok týka.

V súčasnosti je výška TSS 6,3 eur/MWh. Ak by vzrástla štvornásobne (25,2 eur/MWh), koncová cena v Sulíkovom prepočte by vzrástla z 178,47 na 208,72 eur/MWh vrátane DPH, čiže o 17%.

návrhu Memoranda zaviazali prepočtom zložiek akcionár je


Nemecký súd povedal, že vláda nemala žiadny podiel na tomto únose (Vietnamca).

Nemecký súd skonštatoval, že únos vietnamského občana sa nemohol udiať bez súčinnosti slovenskej strany a nášho vládneho špeciálu, nevie však určiť, či sa išlo o vedomé alebo nevedomé konanie. Výrok Roberta Kaliňáka hodnotíme preto ako nepravdivý.

Nemecký súd už v prvom rozsudku z roku 2018 nepochyboval o tom, že vietnamský občan Trinh Xuan Thanh bol unesený cez slovenské územie. Slovenská vláda to aj po vynesení rozsudku odmietala . Minister vnútra v čase únosu, Robert Kaliňák, sa na konci roku 2018, teda už po prvom rozsudku nemeckého súdu o celej záležitosti vyjadril ako o „vymyslenej kauze únosu.“

V tomto prvom rozsudku sa tiež pojednáva o tom, že Slovensko poskytlo Poliakom nepravdivú informáciu ohľadom účelu letu vládneho špeciálu zo Slovenska do Moskvy. Pôvodne bol účel zadefinovaný ako „preprava vietnamského ministra verejnej bezpečnosti“, takýto účel cesty však Poľsko odmietlo. Neskôr ho ministerstvo vnútra zmenilo na „pracovnú cestu Roberta Kaliňáka“, hoci sa Kaliňák na palube nenachádzal.

Podľa nemeckej advokátky uneseného Thanha Kaliňák nehovoril pravdu o tom, že meno uneseného sa tesne po únose nenachádzalo v informačnom systéme Schengenu.

V 2023 nemecký súd vydal nový rozsudok, v ktorom opätovane konštatuje, že únos sa udial a z účasti na ňom odsúdil druhého podozrivého.

Z rozsudku tiež vyplýva, že slovenské orgány a občania, konkrétne ministerstvo vnútra a vtedajší minister Kaliňák, sa na únose podieľali, či už vedome alebo nevedome. Súd presvedčilo viacero dôkazov. Minister vnútra s predstaviteľmi Vietnamu, ktorí nariadili únos, rokoval neštandardne krátko vo vládnom hoteli Bôrik, vláda poskytla Vietnamcom vládny špeciál a zavádzala Poľsko s účelom cesty, na stretnutí boli prítomní členovia vietnamskej tajnej služby. Súd vzal do úvahy tiež fakt, že bilaterálne stretnutie medzi slovenským ministrom vnútra a jeho vietnamským náprotivkom bolo zvolané mimoriadne narýchlo a vláda ho formálne schválila až následne.

Rozsudok obsahuje dôležitú pasáž, a síce „súd nezistil, že by členovia slovenskej vlády boli oboznámení s pozadím stretnutia.“

Z rozsudku sa teda nedá určiť, do akej miery mala slovenská vláda podiel na únose a či účasť na únose bola vedomá alebo nevedomá. Vyplýva však z neho, že Slovensko a jeho predstavitelia sa na únose podieľali. Výrok Roberta Kaliňáka preto hodnotíme ako nepravdivý.

nepochyboval odmietala vyjadril pojednáva nehovoril vydal obsahuje


V oznámení o vyhlásení verejného obstarávania bolo v kritériách váha jednotlivých kritérií 40, 30, 30. A zrazu v oznámení o výsledku verejného obstarávania sa kritériá, váha jednotlivých kritérií zmenila 40, 40, 20.

Igor Matovič správne uvádza, že oproti oznámeniu o vyhlásení VO z 13. septembra 2012 a oznámení o výsledku VO došlo k zmene váhy kritérií. V Oznámení o vyhlásení verejného obstarávania z 13. septembra 2012 na zákazku Informovanosť a publicita sú podmienky stanovené takto:

Oznámení o výsledku verejného obstarávania


Čo sú charakteristické črty vládnutia po 6 mesiacoch tejto vlády? Rozhodli ste sa ísť cestou zvyšovania DPH, spotrebných daní a ďalších vecí, čiže idete úplne opačnou cestou.

Podľa informácie DR SR k novele zákona o DPH (.pdf) s účinnosťou od 1. januára 2011 bola dočasne zvýšená DPH z 19% na 20%. Ministerstvo financií tiež pripravilo zmeny zákonov s cieľom zvýšiť spotrebné dane z piva, tabakových výrobkov, minerálneho oleja či z uhlia a zemného plynu.

informácie DR SR k novele zákona o DPH
Ministerstvo financií


To znamená, klamstvo a lož, to je pracovná metóda, aj o tom hovoril pán prezident...

Prezident Andrej Kiska vystúpil pred Národnou radou 16. júna so svojou Správou o stave republiky . Slová ako lož či klamstvo priamo Kiska v tomto prejave nespomína ani nič podobné, čo by súviselo priamo s klamstvami v politike. Prezident hovoril o nebezpečenstvu, ktoré predstavujú konšipračné teórie a lživé kampane. Výrok Roberta Kaliňáka preto hodnotíme ako zavádzajúci. Kaliňák svojim výrokom v relácii narážal na údajné Matovičove nepravdivé či zavádzajúce tvrdenia a dal ich do súvislosti s predchádzajúcimi výrokmi svojich diskusných partnerov o výzvach a konštatovaniach, ktoré zazneli v prezidentovom prejave : "Jednak som nerobil žiadny prieskum pre pána Matoviča, a vyhlásenia pána Matoviča sú nepresné a zavádzajúce. To znamená, klamstvo a lož, to je pracovná metóda, aj o tom hovoril pán prezident, že nemôže byť používaná v politickom živote, a to je práve ten problém, že urobí sa kauza, vyrozprávajú sa hyperbolizované všetky problémy, a potom, keď prídu na stôl dôkazy, tak vyzerajú inak, ako rozprávali. " Aj keby sa dalo nájsť súvislosť medzi prezidentovými slovami a medzi Kaliňákovou interpretáciou, kontext výrokov je odlišný. Kiska v Správe o stave republiky spomínal lživé kampane na internete, ktoré podporujú konšpiračné teórie: " Zatiaľ čo za nedôveru v štát si môžeme predovšetkým my sami tu doma, tak nárast vplyvu rôznych konšpiračných teórii, spochybňovania vedeckých faktov a lživé kampane na internete a sociálnych sieťach nie sú výlučne domáceho pôvodu. "

Správou o stave republiky
Správe o stave republiky


Povedzme si otvorene, že dnes priemerný lekár, ktorý má všeobecnú ambulanciu, mesačne dostáva od všeobecnej ambulancie okolo troch tisíc eur...

Podľa analýzy INEKO je priemerná hrubá mzda všeobecného lekára 1024€.

analýzy INEKO


...skoro zo 70% tento tepelný zdroj (tepláreň Žilina, pozn.) je používaný na dodávke tepla pre obyvateľov Žiliny.

Aký podiel dodávok tepla z teplárne Žilina je používaný na dodávky pre obyvateľov Žiliny sa nám zistiť nepodarilo.


V slovenskom ústavnom poriadku nie je ani jedna zmienka o tom, že rešpektujeme kolektívne práva. V slovenskej ústave je nadradené individuálne právo, na ktorom je založený aj náš ústavný poriadok a rešpektovanie občianskych a ľudských práv nad kolektívne práva.

Ústavný právnik B. Balog, ktorého v reportáži oslovila televízia TA3 (1:45) hovorí, že práva, ktoré Ústava SR priznáva menšinám sú chápané ako práva individuálne, nie kolektívne. Ďalšie analýzy nášho právneho poriadku a Ústavy SR a kolektívnych práv v nich sa nám nájsť nepodarilo.


V Európskej investičnej banke je už vyčlenených 8 miliárd eur pre podporu regionálnych investičných schém pre pomoc podnikateľom, a v ďalších 3 rokoch 6 miliárd.

Nepodarilo sa nám nájsť informácie o takejto investičnej schéme, pretože Jozef Holečko neuvádza žiadne bližšie informácie.


Pokiaľ ide o Slovensko, my sme žiadne hotovostné peniaze Grécku nedávali. Náš záväzok ku Grécku je vo vzťahu ku garanciám vo výške asi viac ako 1 miliardy eur.

Grécko dostalo pôžičku od Medzinárodného menového fondu a iných organizácii. Slovensko ručí za 1,5 miliardy Eur, ktoré Gréci od týchto organizácií získali v podobe pôžičky a sami neboli schopní za tieto pôžičky ručiť v prípade, že by prestali splácať, ako to hrozí v súčasnosti . Slovensko teda naozaj Grécku neposkytlo priamu pôžičku, len sa podieľa na ručení za čast gréckej pôžičky. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako pravdivý.

1,5 miliardy
v súčasnosti


Prístupová zmluva Slovenskej republiky, ratifikovaná vo všetkých 27 krajinách Európskej únie, dáva možnosť v mimoriadnych situáciách prijať opatrenia na obdobie 6 mesiacov na zákaz distribúcie, predaja istých druhov výrobkov v rámci Európskej únie, v rámci jednotného trhu.

Možnosť obmedzenia dovozu, vývozu alebo tranzitu tovaru sú definované z Zmluve o fungovaní EÚ, pričom nie je určená dĺžka možného obmedzenia. V samotnej prístupovej zmluve , ktorá bola ratifikovaná v 27 členských krajinách sa nenachádza možnosť obmedzenia dovozu, vývozu alebo tranzitu tovaru na špecifické obdobie. Táto možnosť je definovaná až v Zmluve o fungovaní EÚ.

zmluve Euroinfo.gov.sk Zmluvy


Do tej správy nemôžte dať, že no dobre, ale my chceme vedieť aj o veciach, ktoré, ktoré neboli vyšetrené, ktoré boli zmenené a tak ďalej. Dobre viete, že správu berie Národná rada na vedomie, keď ju neberie na vedomie aj vtedy je správou, dovidenia.

takmer kompletný prepis:

Ja na vašu otázku odpoviem. Pán Trnka robil dobre svoju prácu, robil ju veľmi dobre a pýtam sa ako to je možné pán redaktor, že na jeseň minulého roku bola v parlamente správa o generálnej prokuratúre a prakticky všetci predstavitelia vládnej koalície zahlasovali za túto správu , čím vlastne povedali, že pán Trnka dobre vykonával svoju prácu. Čo sa stalo medzi októbrom, novembrom 2010 a januárom 2011, že sú také obrovské rozdiely? Trnka dobre robil svoju prácu a keby bol znovu zvolený na generálneho prokurátora, tak je to určite dobrý generálny prokurátora.

Béla BUGÁR, podpredseda NR SR /Most-Híd/


Pokračovať budú prípravné práce aj na ďalších úsekoch rýchlostnej cesty R7, a to aj s dôrazom na možnosť napojenia rýchlostnej komunikácie na nový most cez Dunaj v Komárne.

Rýchlostná cesta R7 je plánovaná rýchlostná cesta na Slovensku, ktorá po svojom dokončení spojí na dĺžke 218,91 km Bratislavu, kde sa odpojí od D1 a D4, Dunajskú Stredu, Nové Zámky, Veľký Krtíš a Lučenec, kde sa v križovatke Lučenec spojí s R2. Pri Semerovciach sa navyše plánuje križovatka s R3. Po R7 bude na úseku od Bratislavy po Dunajskú Stredu vedená európska cesta 575.

R7 mostu Matej


Tento región sa bohužiaľ hrdí najvyššou nezamestnanosťou na Slovensku, najnižšou priemernou mzdou a hospodárskej ekonomickej výkonnosti.

Je pravda, že PSK má podľa údajov za 2. štvrťrok 2013 najvyššiu nezamestnanosť spomedzi všetkých samosprávnych krajov. Je tiež pravdou, že podiel PSK je na HDP Slovenska najnižší. PSK má taktiež najnižšiu priemernú mzdu spomedzi všetkých krajov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa 2. štvrťroka 2013 však nezamestnanosť v PSK bola najvyššia. ŠÚ SR (4. septembra 2013): "Na celkovom počte nezamestnaných v SR sa v najväčšej miere podieľali Prešovský (18,8 %) a Banskobystrický kraj (18,2 %). Zároveň tieto dva kraje vykázali aj najvyššiu úroveň miery nezamestnanosti (Banskobystrický 20,3 % a Prešovský spolu s Košickým zhodne 18,2 %). Miera nezamestnanosti sa medziročne zvýšila vo väčšine krajov, najviac v Banskobystrickom kraji (o 2,2 p. b.)." Ak by sme zobrali ročnú evidovanú mieru nezamestnanosti, tak Banskobystrický kraj by mal v roku 2012 o takmer 0,2 p.b. vyššiu nezamestnanosť. Podľa údajov zo septembra 2013 však PSK má najvyššiu nezamestnanosť. Zdroj: Databáza ŠÚ Prehľad miery evidovanej nezamestnanosti (tabuľka 2) v jednotlivých krajoch zo septembra 2013, ktorý eviduje Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny ukazuje, že najvyššia miera nezamestnanosti je práve v Prešovskom kraji, a to na úrovni 19,81%, druhú najvyššiu nezamestnanosť mal Banskobystrický kraj 18,39% a najnižšia nezamestnanosť bola v septembri 2013 v Bratislavskom kraji 6,46%. Podľa údajov ŠÚ SR za rok 2012, mal Košický kraj vyššiu nezamestnanosť ako Prešovský kraj. Vývoj nezamestnanosti nasledovný: Kraj SR/nezamestnanosť v % 2009 2010 2011 2012 Bratislavský 4,7% 6,1% 5,7% 5,6% Trnavský 9,1% 10,6% 12,0% 11,4% Trenčiansky 7,3% 10,2% 8,7% 9,0% Nitriansky 13,0% 15,4% 12,5% 13,3% Žilinský 10,6% 14,5% 14,3% 14,3% Banskobystrický 18,8% 18,6% 17,5% 18,0% Prešovský 16,2% 18,6% 17,8% 18,3% Košický 15,5% 18,3% 19,6% 19,7% Zdroj: ŠÚ SR Prešovský kraj je podľa ŠÚSR tiež krajom s najnižšou priemernou mzdou. ŠÚSR , 4. septembra 2013: "Z územného hľadiska vyššia ako v priemere za celé hospodárstvo SR bola priemerná nominálna mesačná mzda iba v Bratislavskom kraji (1 036 Eur). V ostatných krajoch sa pohybovala od 627 Eur v Prešovskom kraji do 768 Eur v Košickom kraji. Vo všetkých krajoch bola priemerná mzda vyššia ako v 2. štvrťroku 2012 pri najvyššom relatívnom prírastku v Košickom kraji o 5,3 %." Zdroj: Databáza ŠÚ Stránka PSK uvádza, že podiel PSK na celkovom HDP Slovenska ja približne deväť percent, čo je najnižší podiel zo všetkých krajov. V roku 2010 bol podiel Prešovského kraja na HDP Slovensko bol 8,2%, čo bolo najmenej zo všetkých krajov. Dátum zverejnenia analýzy: 26.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

2. štvrťroka 2013
Databáza ŠÚ
Prehľad
ŠÚ SR
ŠÚSR
Databáza ŠÚ
Stránka
podiel


Však si všimnite, ako sme začali pred pol rokom. Dokonca navzájom sme si nepodporovali rôzne návrhy zákonov. Teraz funguje minimálne systém, že minimálne tieto 4 strany majú aj spoločné tlačovky.

Výrok Bélu Bugára hodnotíme ako pravdivý, pretože je pravda, že na začiatku vlády R. Fica si opozičné strany navzájom nepodporovali návrhy zákonov a zároveň, v súčasnosti funguje systém, že opozičné strany majú spoločné tlačové besedy. Podľa komparácie hlasovania o niektorých návrhoch zákonov pravicových strán (SDKÚ-DS, KDH, Most-Híd, SaS) na začiatku vládnutia Roberta Fica sme zistili, že poslanci pravicových strán si vzájomne nepodporovali návrhy zákonov, ktoré predkladali. Jedným z príkladov je návrh poslancov R. Sulíka, J. Miškova, Ľ. Galka a D. Krajcera z dňa 16.5.2012, kde aj poslanci za KDH či MOST-HÍD boli proti. Ďalším príkladom je návrh zákona poslancom J. Drobu a M. Poliačika z 28. júna 2012. Vtedy hlasovali proti 37 poslancov opozície. 22.septembra 2012 priniesla TASR správu , kde sa hovorí, že MOST ponúka KDH a SDKÚ Memorandum pre zodpovednú pravicovú politiku. " Strany Most-Híd, KDH a SDKÚ-DS musia navrátiť dôveru pravici. Pomôcť tomu môže ich spoločný postup vo viacerých témach... Je pravda, že opozícia má problémy, ale že nevie, čo a ako ďalej, to nie je pravda. To chceme naznačiť touto spoluprácou, najskôr v trojke, a potom pri určitých témach to možno budeme vedieť rozšíriť so SaS a možno aj s ďalšími..". Spoločná tlačová beseda 4 opozičných strán (KDH, SDKÚ-DS, MOST-HÍD,SaS) sa konala 14. septembra 2012 a týkala sa témy zákonníka práce. Opozičný poslanci sa zhodli na tom, že návrh zákonníka práce sa im nepáči a podľa nich bude mať vplyv na rast nezamestnanosti. Tlačová beseda , na ktorej sa zúčastnil okrem spomínaných aj Igor Matovič z OĽaNO, sa konala 2.augusta 2012 a bola o zrýchlenom legislatívnom konaní o novele dôchodkového systému. V rovnakom zložení sa konala aj tlačová beseda o eurovale z 30. júla 2012. Dátum zverejnenia analýzy: 15.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

návrh
návrh
správu
tlačová beseda
Tlačová beseda
tlačová beseda


Ústava hovorí o tom, že Slovenská republika je parlamentnou demokraciou a hlava štátu a takisto ako vláda sú pod článkom výkonná moc.

Z Ústavy Slovenskej republiky priamo vyplýva, že politickým zriadením SR je parlamentná demokracia.

Demokratický základ štátu je zdôraznený už v prvom oddieli prvého článku prvej hlavy ústavy, kde sa píše: "Slovenská republika je zvrchovaný, demokratický a právny štát."

Čl. 2. odsek 1 Ústavy SR ďalej hovorí: "Štátna moc pochádza od občanov, ktorí ju vykonávajú prostredníctvom svojich volených zástupcov alebo priamo." Keďže Národná rada Slovenskej republiky pozostávajúca z volených zástupcov občanov je v

Ústave SR čl. 72 označená za "jediný ústavodarný a zákonodarný orgán Slovenskej republiky" , Slovenská republika je podľa Ústavy SR parlamentnou demokraciou.

Šiesta hlava Ústavy SR - "Výkonná moc" obsahuje články upravujúce pôsobenie prezidenta ako hlavy štátu (čl. 101 - 107) a vlády (čl. 108 - 123 ) .

Ústavy Slovenskej republiky


Lisabonská zmluva umožňuje národnému parlamentu vyjadriť sa k EÚ legislatíve. Slovenský parlament to využil len raz.

Hoci je pravda, že Lisabonská zmluva garantuje národným parlamentom možnosť vyjadriť sa k legislatíve Európskej únie (EÚ), NR SR túto možnosť využila štyrikrát, nie raz. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Lisabonská zmluva ako jedna zo zakladateľských zmlúv a súčasť primárneho práva EÚ bola podpísaná 13. decembra 2007 a nadobudla účinnosť 1. decembra 2009. NR SR ju po komplikovaných politických udalostiach ratifikovala 10. apríla 2008. Pre postavenie a právomoci národných parlamentov vo vzťahu k európskej legislatíve a jej pripomienkovaniu sú relevantné najmä Protokoly 1 a 2 k Lisabonskej zmluve. V článku 6 Protokolu 2 sa skutočne zakotvuje právomoc, o ktorej sa zmieňuje podpredseda Smeru-SD: "Do ôsmich týždňov od doručenia návrhu legislatívneho aktu v úradných jazykoch Únie môže ktorýkoľvek národný parlament alebo ktorákoľvek komora národného parlamentu poslať predsedom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie odôvodnené stanovisko s uvedením dôvodov, pre ktoré sú presvedčení, že daný návrh nie je v súlade so zásadou subsidiarity. Je vecou každého národného parlamentu alebo každej komory národného parlamentu, aby sa prípadne poradili s regionálnymi parlamentmi so zákonodarnými právomocami." I keď všeobecná interpretácia tejto právomoci národných parlamentov a teda aj NR SR v podaní V. Maňku je správna, inak je tomu pri uvedení počtu prípadov, kedy slovenský parlament túto možnosť využil. Podľa databázy odôvodnených stanovísk (reasoned opinion) totiž išlo o štyri prípady a nie iba jeden.V tabuľke , ktorú z dostupných údajov zostavil britský parlament sa uvádza počet troch "reasoned opinion" slovenského parlamentu. Ani v jednom prípade číslo nezodpovedá tomu, ktoré hovorí Vladimír Maňka.

podpísaná ratifikovala Protokoly databázy tabuľke


Celý spor a prvá žaloba (o jamu, pozn.) prišla ešte v čase, keď ja som nebol primátor, to znamená v roku 2010.

Rozsudok okresného súdu Trenčín v kauze mesto Trenčín proti Tatra Real Trade Bratislava z júna 2012 uvádza , že žalobca, teda firma TRT, vyzval žalovaného, v tomto prípade mesto Trenčín, v predžalobnej výzve zo dňa 23.12.2009, ktorá bola doručená dňa 30.12.2009 na splnenie platobných povinností.

uvádza zvolený


Teraz sme do zákona dali aj ďalšie možnosti, teda súkromný vlastník keď nebude chcieť finančnú ujmu, môže si tento pozemok s vládou zameniť. Ta výmena pozemkov bude tak sa robiť, že bude len v rámci jedného okresu.

Novela zákona o ochrane prírody, ktorá by mala byť účinná od 1.1.2014 bola schválená vládou, informovalo Ministerstvo životného prostredia.

Ministerstvo Novela


...vláda získala dôveru v parlamente. Vláda získala 82 hlasov poslancov (...).

Dôveru novej vláde premiéra Petra Pellegriniho vyslovilo 26. marca 2018 zo 144 prítomných 81 poslancov Národnej rady SR. Za programové vyhlásenie vlády hlasoval celý poslanecký klub strán SMER-SD (49 poslancov), SNS (15) a MOST-HÍD (14). Okrem troch koaličných strán podporili novú vládu aj traja nezaradení poslanci - Alena Baštíková, Rastislav Holúbek a Martina Šimkovičová. Proti programovému vyhláseniu vlády hlasovalo 61 poslancov. Dvaja poslanci sa hlasovania zdržali. Napriek odchýlky výrok hodnotíme ako pravdivý.

vyslovilo


Mesto čiastočne zaplatilo dlhy za našich predchodcov - za Zimný štadion, za starú radnicu - dokopy 55 miliónov eur sme fyzicky zaplatili.

Záverečný účet mesta Bratislavy za rok 2011 (. pdf , str. 43) uvádza, že samospráva Bratislavy evidovala nesplatený úver z roku 2008 vo výške 56 612 000 Eur. Podľa posledného záverečného účtu (. pdf , str. 117) vedenie radnice Milana Ftáčnika ale v priebehu rokov 2011 a 2012 splatilo iba 10 mil. Eur z tohto úveru.

pdf pdf správy oznámilo


A tu by som chcel opraviť tú vašu štatistiku, ktorá nie je celkom správna, pretože nezávislých máme najviac zo všetkých krajov ich je celkom 16, nie 6.

Juraj Blanár reagoval na infografiku RTVS. Podľa oficiálnych výsledkov volieb do samosprávnych krajov bolo v Žilinskom samosprávnom kraji zvolených až 16 nezávislých kandidátov na poslancov (NEKA). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

výsledkov


Obnovili sme financovanie základného výskumu cez Agentúru na podporu výskumu a vývoja, ktorý predchádzajúca vláda prakticky zničila.

V súčasnom Programovom vyhlásení vlády tento cieľ je. Vláda priamo prisľúbila, že transformuje Agentúru na podporu výskumu a vývoja (APVV) na nezávislú verejnoprávnu organizáciu a podporí jej význam pri financovaní výskumu a vývoja na Slovensku. Ako tvrdí predseda SAV Jaromír Pastorek, o tejto transformácii hovoríme už rok, pretože vládla nespokojnosť so súčasným stavom a s tým ako APVV funguje. Tá je podľa zákona rozpočtovou organizáciou, ktorá je napojená na rozpočtovú kapitolu Ministerstva školstva a nemožno do nej prispieť z iných zdrojov. Dôvodom je zákon a skutočnosť, že APVV je priamo napojená na rozpočtovú kapitolu Ministerstva školstva. V prípade prijatia akýchkoľvek finančných zdrojov mimo tohto ministerstva, napríklad zo zahraničia, z privátneho sektora, z programov fiancovaných z Bruselu a podobne nastáva problém, ktorý v súčasnosti nemá legislatívne riešenie. Nakoniec, celkový rozpočet APVV na tento rok je 970 miliónov korún, a to je veľmi málo.

transformácii


Veď predsa prezident dokonca odmietol hovoriť o tomto kandidátovi ešte predtým, ako bude zvolený v Národnej rade Slovenskej republiky.

Výrok premiéra Fica hodnotíme ako pravdivý - pred ďalším kolom volieb generálneho prokurátora chcel premiér návrh kandidáta prerokovať aj s prezidentom, ten sa však k osobe kandidáta odmietol vyjadrovať predtým, než bude zvolený v NR SR. Informuje o tom napr. denník SME :

SME


...Harabin je bývalý minister predsedu strany SMER (...).

Štefan Harabin zastával funkciu podpredsedu vlády SR a ministra spravodlivosti od 4. júla 2006 do 23. júna 2009 vo vláde, ktorú vtedy viedol vtedajší premiér Robert Fico. Avšak je dôležite podotknúť, že Štefan Harabin túto pozíciu zastával ako nominant strany ĽS-HZDS. Následne sa zaradil k ministrom, ktorí zo svojej pozície odišli dobrovoľne. Harabina totiž Súdna rada SR zvolila za predsedu Najvyššieho súdu, pričom jeho rezort bol dočasne vedený práve premiérom Ficom do momentu, keď ho nahradila Viera Petríková. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zastával odišli


Keď si zoberiete za posledné dva mesiace sa v týchto návrhoch, čo sa týka zmien v odvodoch zmenilo takmer všetko. Jediné, čo zostalo zatiaľ nedotknuté, je to, čo povedal pán minister a označil to za svoju prioritu, a to super hrubá mzda. K tomu dúfam, že sa ešte vrátime.

Zdroj Plus Jede Deň z dňa 7. augusta 2010 uvádza: " Na výplatných páskach budeme mať superhrubú mzdu. Plánuje to minister práce Jozef Mihál a jeho projekt odobrila vo vládnom programe aj stredopravá koalícia." TASR z dňa 9. januára 2011 píše: "V prvom polroku 2011 sa podľa slov ministra hospodárstva Juraja Miškova (SaS) pripravuje zavedenie tzv. superhrubej mzdy, ktorá by mala nadobudnúť účinnosť pravdepodobne od polovice tohto roka." Návrh superhrubej mzdy sa nemenil. Nepodarilo sa nám zistiť, či superhrubá mzda je naozaj jediný prvok, ktorý zostal bez zmeny.

Plus Jede Deň
TASR


Ale v tomto rozpočte na tento rok ste nám naplánovali navýšenie výdavkov oproti skutočnosti minulého roku o vyše 13%. Rozpočet 2012 oproti skutočnosti 2011 je o vyše 13% vyšší.

Na základe našich prepočtov ako aj správy MF SR je pravda, že výdavky v rozpočte na rok 2012 sú o vyše 13% vyššie ako tomu bolo v roku 2011.

MF SR
511/2011 Z.z.
Ministerstvo financií


Za ďalšie, ak sa pozitívne prejavia pri odpracovaní tých 32 hodín, sme pripravení im ponúknuť tú aktivačnú dávku vo výške 63 eur. To znamená, už to nebude za 62,60, ale za 125 eur.

Poberatelia dávky v hmotnej núdzi musia odpracovať minimálne 32 hodín mesačne, aby mali nárok na dávku v hmotnej núdzi, ktorá je 61,60 euro . Aktivačná dávka vo výške 63,08 euro im však bude poskytnutá až za odpracovanie ďalších, minimálne 32 hodín mesačne. Ak chce teda jednotlivec dostávať od štátu aj dávku v hmotnej núdzi a aj aktivačnú dávku( 125 euro ), musí odpracovať minimálne 64 hodín mesačne a nie 32 ako to vyplýva z výroku ministra Richtera. Výrok preto hodnotíme ako zavádzanie. Novela zákona o pomoci v hmotnej núdzi č. 417/2013 Z.z. uvádza v tretej časti, paragraf 10, odsek 1, že dávka v hmotnej núdzi pre jednotlivca je 61,60 euro mesačne. Táto dávka je podľa odseku 3 zároveň určená len tomu, kto mesačne odpracuje minimálne 32 hodín vykonaním menších obecných služieb, dobrovoľníckej činnosti, alebo prác na predchádzanie mimoriadnej situácii. Paragraf 12, odsek dva uvádza, že aktivačný príspevok je 63,07 euro mesačne. V nasledujúcom odseku tri zákon špecifikuje, kto má nárok na aktivačný príspevok. Na základe novely zákona má nárok plnoletá osoba, ktorá " vykonáva menšie obecné služby v rozsahu najmenej 64 hodín mesačne ..." Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Novela zákona


Ja dobre viem, že na Slovensku nie je ani jedno percento ľudí, ktorí zarábajú viac ako 3000 eur.

Najaktuálnejšia štatistika Štatistického úradu SR za rok 2012 (jún 2013) neuvádza platové pásmo nad 3000 eur. Tento výrok vieme overiť len na základe údajov zo Sociálnej poisťovne za rok 2013, ktoré sme si získali na infožiadosť. Tabuľka uvádza vymeriavacie základy zamestnancov. Pre zamestnancov je vymeriavací základ ich hrubá mzda. Podľa týchto údajov zarábalo na Slovensku mzdu nad 2 985 eur 1,9% zamestnancov evidovaných v Sociálnej poisťovni v roku 2013. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

štatistika údajov zamestnancov základ


75% verejných investícií je financovaných z európskych zdrojov.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( O5M12 , 3. februára 2013 a V politike , 3. februára 2013). Po rokovaní lídrov EÚ a definitívnej dohode, R. Fico uviedol , že podľa Európskej komisie až 76% verejných investícií na Slovensku pochádza z fondov EÚ. Tento argument bol spomenutý R. Ficom pri návšteve predsedu Európskeho parlamentu Martina Schulza. "Pokiaľ by Slovensko nemalo možnosť čerpať finančné zdroje z fondov Európskej únie (EÚ), nachádzalo by sa v recesii. Takmer 70 percent všetkých investícií na Slovensku je totiž realizovaných práve prostredníctvom eurofondov, upozornil po stretnutí s predsedom Európskeho parlamentu slovenský premiér Robert Fico." Podobný podiel európskych peňazí na celkových investíciach uvádzal aj štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí SR Peter Javorčík. Euractiv.sk (18. decembra, 2012): "Ako poukázal štátny tajomník, nedá sa to však porovnávať, lebo rozpočet EÚ je najmä o investíciách. V prípade Slovenska ide o významný zdroj. Európske prostriedky predstavujú 75 % verejných investícií." O cca 75% hovorí aj štúdia (.pdf, s.25) Františka Palka, štátneho tajomníka Ministerstva financií, ktorá sa odvoláva na dokument (.pdf) Európskej komisie "Position of the Commission Services on the development of the Partnership Agreement and programmes in SLOVAKIA for the period 2014-2020" . Analýza tohto dokumentu však hovorí iba o tom, že "Fondy SSR tak poskytnú dôležitý zdroj verejných investícií" presné číslo však neuvádza. Projektový tím Demagog.sk nedokázal nájsť relevantnú informáciu o percente verejných investícií pochádzajúcich z eurofondov,preto hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 11.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12
V politike
uviedol
návšteve
Euractiv.sk
štúdia
dokument


No, konkrétny prípad, pán poslanec Csáky už prezentoval, že pôjde do Európskeho parlamentu, pokiaľ ide o otázky autonómie. Má vypracovaný plán a dokonca s týmto plánom ide si ho dať odsúhlasiť k premiérovi Orbanovi a nepríde k našej vláde. Pritom je občan Slovenskej republiky, dúfam, že je občanom Slovenskej republiky.

Je pravdou, že Pál Csáky a SMK s Orbánom jednali o pláne o autonómii na južnom Slovensku, jednalo sa však o "prezentáciu" plánu počas jeho návštevy na Slovensku a nie o "odsúhlasenie". Ivan Gašparovič zveličuje skutočnosť a jeho výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Plány na autonómiu maďarských oblastí na Slovensku už pretrvávajú dlhšie a postoje politikov sa rôznia. Pál Csáky už v roku 2012 hovoril o tom, že by autonómia pomohla chudobnejším regiónom. "V jeho poňatí autonómia je komplexný zákon pre jednotlivé menšinové komunity a jednotlivé regióny, ktorý znamená práva, právomoci inštitúcie a peniaze pre regióny." Podľa plánu by sa autonómia mala týkať kultúrnej, školskej a jazykovej oblasti. Strana maďarskej komunity má pripravený plán autonómie a predstavila ho už aj maďarskému premiérovi Viktorovi Orbánovi počas jeho májovej návštevy na Slovensku, cieľom však nebolo jeho odsúhlasenie, ale predstavenie. Plán autonómie predstaví strana počas letného tábora, ktorý organizuje Via Nova, mládežnícka organizácia SMK. Legislatívne by plán autonómie chcela SMK presadiť najskôr po parlamentných voľbách v roku 2016. Tento plán má SMK pripravený dlhšie, no nechcela ho zverejniť, aby sa informovanie o ich strane pred prezidentskými voľbami a voľbami do europarlamentu neobmedzilo len na túto tému. K otázke maďarského občianstva , sa Pál Csáky nevyjadril jasne a nechce povedať, či si podal žiadosť o maďarské občianstvo. "Maďarský zákon to rieši dosť elegantne. Dáva každému na rozhodnutie, každý sa osobne môže rozhodnúť či to urobí alebo nie. A je to jeho vec a vec maďarských úradov, či to urobia alebo nie. Takže sa riadim podľa tejto myšlienky." Dátum zverejnenia analýzy: 09.06.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Pál Csáky
pripravený plán
plán autonómie
plán
informovanie
maďarského občianstva


Miera korupcie pri využívaní EÚ fondov je 30-40%, čož je dosť naozaj veľa

Keďže napriek niekoľkým prípadom korupcie (v roku 2016 bolo za poškodzovanie finančných záujmov EÚ obvinených na Slovensku 92 ľudí) žiadna kompetentná inštitúcia neuvádza Kotlebom spomínanú mieru korupcie 30-40 %, výrok, ktorý uviedol v TA3 diskusii so Sulíkom nie je pravdivý. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) vo svojej výročnej správe pre rok 2016 uviedol, že počas tohoto ročného obdobia vykonal na Slovensku osem vyšetrovaní so šiestimi odporúčaniami a zároveň zistil, že Slovensko pochybilo pri čerpaní eurofondov v 1360 prípadoch (pozn. nie vo všetkých prípadoch sa musí nutne jednať o prípady korupcie, môžu to byť iné nezrovnalosti), čo je spomedzi štátov EÚ najviac. Muselo vrátiť 13,14 % platieb zo štrukturálnych fondov a 2,55 % z vyplatených eurofondov na základe vyšetrovaní OLAF. Dokopy však tieto čísla tvoria "len" niečo pod 16%, čo je stále o 14-24 percentuálnych bodov, ako tvrdil Kotleba. Ako však uviedol europoslanec za Progresívnu alianciu socialistov a demokratov Maňka, je ťažko dokázateľné, či je Slovensko naozaj krajina s najväčšou korupciou v tejto sfére alebo má len efektívnu kontrolu, ktorá dokáže odhaliť viac problémov ako iné krajiny. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

TA3 diskusii
výročnej správe pre rok 2016
uviedol


Ale to kľúčové vidím v tom, že sa nám podarilo udržať výrazný hospodársky rast (v roku 2011 pozn.), druhý najrýchlejší v eurozóne, čo viedlo k tomu, že pribudlo o 55 tisíc pracovných miest viac.

Najskôr overíme prvú časť výroku: " Ako kľúčové vidím v tom, že sa nám podarilo udržať výrazný hospodársky rast (v roku 2011, pozn.)"

Eurostat

V politike


...po voľbách(...) v kauze, ktorá vyhnala ľudí do ulíc, v kauze piešťanského CT-čka boli zrušené obvinenia.

V kauze piešťanského CT, kedy mal byť prístroj kúpený za neprimeranú cenu od predom určeného víťaza skutočne boli zrušené obvinenia, čo bolo odôvodnené procedurálnou chybou, vyšetrovanie v tejto veci v čase overenia však pokračuje. Táto kauza bola uvedená ako dôvod alebo jeden z dôvodov pre viacero protestov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Hovorkyňa prokuratúry v apríli 2016 na tému zrušenia obvinení uviedla , že " Po preskúmaní príslušného spisového materiálu dospel prvý námestník generálneho prokurátora k záveru, že napadnutými uzneseniami bol porušený zákon v neprospech obvinených, a preto rozhodol o zrušení napadnutých uznesení ( všetkým obvineným bolo zrušené obvinenie nakoľko zistené pochybenia sa vzťahujú aj na ostatných obvinených vzhľadom na zásadu axcesority účastníkov ) " Protest proti počínaniu v prípade piešťanského CT sa uskutočnil v novembri 2014 v Košiciach pred bytom Pavla Pašku, ktorý bol s kauzou spájaný. Ďalší protest pred Paškovým bytom sa uskutočnil o necelý rok neskôr v októbri 2015, kedy protestujúci vyjadrovali nesúhlas s celkovým stavom zdravotníctva. Kauza bola spájaná aj s protivládnymi protestami v Bratislave z konca roka 2014. Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

uviedla uskutočnil uskutočnil spájaná


Z nášho klubu v podstate odišlo rovnaký počet ľudí, ako napríklad z KDH zo strany, ktorá existuje 25 rokov alebo odišlo dramaticky menej ako z SDKÚ, z SaS, tak si myslím, že ten výsledok je veľmi dobrý.

Z poslaneckého klubu OĽaNO a KDH (a zároveň zo strany) odišli počas tohto volebného obdobia zhodne traja poslanci. Je pravdu, že KDH funguje približne štvrťstoročie. Z poslaneckého klubu SDKÚ-DS odišli z pôvodných 11 členov traja členovia klubu, no celkovo až piati vystúpili zo strany (bývalí členovia strany Dzurinda a Mikloš sa rozhodli zostať v klube, čím umožnili jeho fungovanie). Z poslaneckého klubu (a zároveň strany) SaS vystúpilo v tomto volebnom období 5 z ich 11-tich členov, čo zároveň i spôsobilo rozpad klubu. Je tak pravdou, že z OĹaNO a KDH odišlo menej ľudí ako z SaS a SDKÚ-DS. Poslanecký klub SDKÚ - DS, mal na začiatku tohto volebného obdobia 11 členov (.rtf, s. 2). Opustenie klubu najprv 11. decembra 2013 oznámila trojica Lucia Žitňanská, Miroslav Beblavý a Magdaléna Vášáryová (opustili aj stranu), 4. júna 2014 stranu opustili i Mikuláš Dzurinda a Ivan Mikloš, obaja však do dnešného dňa zotrvávajú v poslaneckom klube strany. Keďže podľa § 64 , odseku 5 Rokovacieho poriadku NR SR (.pdf, s. 33) musí mať poslanecký klub najmenej 8 členov. Poslanecký klub SaS mal taktiež na začiatku volebného obdobia 11 členov a v súčasnosti už neexistuje . 16. apríla 2014 tento poslanecký klub (aj stranu) opustila pätica Jozef Kollár, Juraj Miškov, Daniel Krajcer, Martin Chren a Juraj Droba. Poslanecký klub SaS sa tým pádom dostal pod hranicu ôsmich poslancov a zanikol. Poslanecký klub OĽaNO mal na začiatku volebného obdobia 16 poslancov, klub však postupne opustili Alojz Hlina, Mária Ritomská a Mikuláš Huba, čo znamená, že klub má momentálne 13 členov. Traja členovia skutočne opustili poslanecký klub KDH aj stranu, konkrétne sa jedná o Daniela Lipšica, Janu Žitňanskú a Radoslava Procházku. Klub má však i napriek tomu 15 členov, keďže z parlamentu po úspechu vo voľbách do Európskeho parlamentu, kde kandidovala za stranu NOVA odchádza Žitňanská a taktiež i Procházka, ktorý sa mandátu dobrovoľne vzdal. So parlamentu a súčasne i do poslaneckého klubu KDH namiesto nich pribudli Marián Radošovský a Jozef Bobík. Pre úplnosť ešte dodávame, že z poslaneckého klubu Most - Híd vystúpil Andrej Hrnčiar, z poslaneckého klubu SMER - SD nevystúpil nikto. Dátum zverejnenia analýzy: 13.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

KDH
11
Opustenie
opustili
zotrvávajú
§ 64
neexistuje
opustila
opustili
opustili
vystúpil


...štrajkujúci alebo zamestnanci pýtajú, pýtajú skoro 14%, 13,9% a čo ponúka Volkswagen, ponúka 4,5% od júna a 4,5% od januára, takže plus s nejakým úročením to vychádza na 9,2% plus jednorazové 350 eur odmeny a 200 eur odmeny.

Štrajk, ktorý začal 20. júna, sa po šiestich dňoch skončil, s výslednou dohodou navýšenia miezd o 14,12% v priebehu 17 mesiacov. Požiadavky odborov aj ponuky zamestnávateľa sa však priebežne menili, v istom bode naozaj odbory požadovali zvýšenie tarifných miezd o 13,9% a automobilka ponúkala navýšenie o 9,2% s jednorazovou platbou 350 eur. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Odborová organizácia Moderné odbory Volkswagen (MOV) išla do štrajku s 12 požiadavkami, z ktorých najdôležitejšou bolo zvyšovanie tarifných miezd o 16%. Po rokovaní vo štvrtok 22. júna svoje požiadavky znížili na celkové zvýšenie o 13,9%, od 1. júna 2017 o 8,9% a od 1. júna 2018 o 5%. Automobilka Volkswagen priebežne menila ponuky zvyšovania miezd: v apríli 2017 to bolo na dve etapy (do mája 2018) o 2,5%, v apríli na tri etapy (do júla 2020) o 4%, dva dni pred štrajkom bola ponuka navýšenia dna dvakrát, o 4,5% a 4,2% do konca roka 2018 s jednorázovou platbou 350 eur, dva dni po začatí štrajku automobilka zvýšila ponuku na 4,5% v oboch etapách a po ponuke, ktorá prišla päť dní po začatí štrajku, v ktorej pribudla tretia etapa dvíhania miezd o 4,1% počas roku 2019 sa obnovili intenzívne rokovania medzi vedením automobilky a MOV. Finálna dohoda (ktorá bola uzavretá až po odznení tohto výroku), ktorou 26. júna, po šiestich dňoch, skončil štrajk, je nasledovná: - od 1. júna do 31. decembra 2017 navýšenie miezd o 4,7%, - od 1. januára do 31. októbra 2018 navýšenie miezd o 4,7%, - od 1. novembra 2018 navýšenie miezd o 4,1%, - jednorazová platba 500 eur v júni 2017. Spolu je to teda nárast tarifných miezd o 14,12%, pričom zmluva končí v roku 2019 a teda MOV avizujú návrat k vyjednávaniu po tomto termíne. Dátum zverejnenia analýzy: 26.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zvyšovanie rokovaní menila ponuky


Ale tie problémy nie sú nejaké, ktoré by mali spôsobiť, že v roku 2016 SDKÚ-DS naozaj nebude zápasiť o lepší výsledok, ako v roku 2012. Tá logika je jednoduchá. Dokázali sme to v dvoch voľbách už počas môjho predsedovania, či v župných alebo v eurovoľbách.

Je síce pravda, že na rozdiel od parlamentných volieb 2012, kde SDKÚ-DS získala 6,09 % hlasov, si viedli jej zástupcovia lepšie v eurovoľbách so ziskom 7,75 % hlasov, rovnaký argument neplatí pri porovnaní výsledkov v župných voľbách. SDKÚ-DS v nich nekandidovala samostatne, ale len v koalíciách a ak by sme porovnali výsledky župných volieb 2013 a tých predchádzajúcich, platí, že SDKÚ-DS v koalíciách získala vo voľbách v roku 2013 menej poslaneckých mandátov a stratila jedného župana. Výrok ako celok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa štatistického úradu SR vo voľbách do NR SR v roku 2012 získala SDKÚ-DS 155 744 hlasov, teda 6,09 % a tým si vyslúžila jedenásť kresiel v parlamente. Voľby do Európskeho parlamentu v roku 2014 boli z hľadiska percentuálnej úspešnosti pre SDKÚ-DS vydarenejšie, kde si počtom hlasov 43 467 vyslúžili 7,75 % a dva mandáty z celkového počtu 13. Vo voľbách do VÚC v roku 2013 strana nekandidovala samostatne, ale v koalíciách s inými stranami. Dohromady získali kandidáti z týchto koalícií 104 mandátov , teda 25,49 % z celkových hlasov. Len jeden kandidát (Frešo, BSK) s podporou SDKÚ-DS bol zvolený za predsedu VÚC ( 1. kolo , 2. kolo ). Ak by sme to porovnali z predchádzajúcimi voľbami do VÚC, v ktorých tiež strana nekandidovala samostatne, ale len v koalíciách, spolu získali kandidáti z týchto koalícii 34,3 % z celkových hlasov resp. 140 mandátov. Dvaja kandidáti s podporou SDKÚ-DS (Frešo, Belica) vyhrali voľby a stali sa predsedami BSK, resp. NSK ( 1. kolo , 2. kolo ). Dátum zverejnenia analýzy: 19.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

6,09 %
kresiel
7,75 %
mandáty
mandátov
1. kolo
2. kolo
1. kolo
2. kolo


Reformou štátnej správy ESO znížime počet úradov z 613 na 79 a ušetríme až 700 mil. eur.

Tento "vládny fakt" hodnotíme ako neoveriteľný - nie je možné dopredu zistiť, či sa ciele programu ESO naplnia a koľko sa vďaka nemu skutočne podarí ušetriť.

ESO schválila zákonom druhej 420 Vláda predstavitelia úsporou


... ale zase s tým prioritným cieľom, aby sme mohli dať priestor nezávislým osobnostiam. To sa podarilo a dnes väčšinu nášho klubu vlastne tvoria nezávislé osobnosti a ľudia.

Zo 16 poslancov za OĽaNO uvádza vo svojich životopisoch na oficiálnej stránke strany OĽaNO skúsenosti s prácou v politike siedmi: Igor Matovič, Erika Jurinová, Jozef Viskupovič, Martin Fecko, Peter Pollák-riaditeľ odboru koordinácie Horizontálnej priority Marginalizované rómske komunity, Helena Mezenská-poslanecké skúsenosti v komunálnej sfére, Miroslav Kadúc-asistent skupiny poslancov NR SR pre oblasť legislatívy. Dvanásť z nich sú nezávislé osobnosti, štyria členovia politickej strany Obyčajní ľudia.

uvádza


Tí, ktorí sa hlásia k nejakej cirkvi, tak to oznámia daňovému úradu a ten tú cirkevnú daň priamo poukáže tej cirkvi, ku ktorej sa daňovník hlási a keď sa nehlási, tak si tie peniaze môže nechať. Takto to funguje v Nemecku, funguje to veľmi dobre a ja si myslí, to je správne riešenie.

Sulíkov výrok hodnotíme ako pravdivý. V Nemecku naozaj existuje cirkevná daň ako súčasť dane z príjmov. Táto daň sa netýka ateistov. Nehodnotíme, či tento systém funguje v Nemecku "veľmi dobre", nakoľko sa v tomto prípade jedná o politickú interpretáciu.

HN HN


Ja vám musím povedať inú vec, že podľa Štatistického úradu v januári dosiahlo Slovensko najvyšší medzimesačný nárast cien za posledných päť rokov.

V tejto súvislosti stránka eurostat.eu , kde sú aj výsledky hodnotenia Štatistického úradu SR uvádza: "Spotrebiteľské ceny vzrástli v januári 2011 oproti decembru 2010 v úhrne o 1,9%, čo bol najvyšší medzimesačný rast od januára 2006."

eurostat.eu

Štatistického úradu SR


V obchodnom zákonníku máte napísané: podnikanie je sústavná činnosť, vedená vo vlastnom mene, za účelom dosiahnutia zisku.

Citovaný článok Obchodného zákonníka (.pdf) hovorí: “ Podnikaním sa rozumie sústavná činnosť vykonávaná samostatne podnikateľom vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť za účelom dosiahnutia zisku. ” Výrok Igora Matoviča preto hodnotíme ako pravdivý. Ako odsek 2 Obchodného zákonníka uvádza, “ Podnikateľom podľa tohto zákona je: a) osoba zapísaná v obchodnom registri, b) osoba, ktorá podniká na základe živnostenského oprávnenia, c) osoba, ktorá podniká na základe iného než živnostenského oprávnenia podľa osobitných predpisov, d) fyzická osoba, ktorá vykonáva poľnohospodársku výrobu a je zapísaná do evidencie podľa osobitného predpisu. ” Igor Matovič sa v kauze o nezlučitelnosti funkcii a svojej nepozastavenej živnosti obhajuje tým, že má iba aktívne živnostenské oprávnenie, no podnikateľskú činnosť v skutočnosti nevykonáva. Obchodný zákonník však nešpecifikuje rozdiel medzi aktívnym podnikaním a vlastnením podnikateľského listu bez reálnej činnosti. Matovič dostal kvôli nepozastavenej funkcii v 2013 pokutu vo výške šiestich mesačných platov a hrozí, že pre opakujúci sa prípad príde o poslanecký mandát.

Obchodného zákonníka


...Európska centrálna banka znížila základnú úrokovú mieru na, na fakticky na nulu, 0,05...

Richard Sulík sa pri výroku o úrokových sadzbách Európskej centrálnej banky nemýlil. ECB pokračuje v politike extrémne nízkych úrokových sadzieb. Jeho výrok hodnotíme ako pravdivý. Rada guvernérov Európskej centrálnej banky prekvapivo znížila úrokové sadzby na 0,05 % dňa 4. decembra 2015. Toto opatrenie nadobúda platnosť 10. septembra 2015. Banka týmto reaguje na extrémne pomalý rast spotrebiteľských cien. Týmto krokom klesol kurz eura na ročné minimum .

znížila minimum


Samozrejme, za tri mesiace práce si pýtať 90 tisíc eur odstupné je nehorázne. Nedošlo k vyplateniu tých peňazí a fond skúma aké sú možnosti

Richard Sulík sa 4. februára 2011 pre korzár.sk vyjadril, že dá preskúmať kroky, či existuje možnosť, aby táto odmena vyplatená nebola.

korzár.sk
Slovenský rozhlas
Korzár


Veď ja som prinútil vtedy vládu, aby volala vo vzťahu k lekárom, kedy protestovali lekári, vtedy boli štrajky, bolo ohrozené zdravie.

Gašparovič sa v prípade štrajku lekárov z roku 2011 vyjadril, že dáva lekárom a vláde ultimátum do soboty 26. novembra, aby strany uzavreli dohodu alebo bude musieť kabinet vyhlásiť núdzový stav. Ako uvádza agentúra SITA : "To by pritom pre lekárov znamenalo, že budú mať tzv. pracovnú povinnosť a budú dostávať 70 % svojej súčasnej mzdy. Núdzový stav sa môže vyhlásiť od 30 do 90 dní."

SITA ukončili


Pán Kaliňák mal pozapínané majáky na autách po celom Slovensku, ktoré stáli na parkoviskách len tak, len na vytváranie atmosféry strachu.

V minulom volebnom období pri prerokovaní tzv. protiteroristického balíčka zákonov odznel podobný prípad v prejave Ľubomíra Galka, spolustranníka Martina Poliačika. O policajných hliadkach so zapnutými majákmi informovali aj médiá na hraničných priechodoch Bratislava-Berg a Rusovce-Rajka. Nehodnotíme pritom, či takéto nariadenie malo za cieľ vyvolať strach v občanoch Slovenska. Keďže ide o konkrétne prípady a nič nepotvrdzuje, že taký postup polície bol celoslovenský fenomén, výrok hodnotíme ako neoveriteľný Ľubomír Galko v rozprave k prijatiu protiteroristických zákonov 1. decembra 2015 sa vyjadril takto: " Ja vám teraz poviem jednu príhodu, lebo už sa toho dosť veľa tu narozprávalo o tom, že SMER zneužíva vôbec tie smutné udalosti, ktoré sa udiali vo svete na šírenie paniky a strachu medzi obyvateľstvom, že to zneužíva na svoj politický marketing. Počúvajte ma dobre, čo sa udialo. Minister Kaliňák vyslal úlohový list na jednotlivé okresné riaditeľstvá Policajného zboru s príkazom, určite ste si všimli, že sú zosilnené hliadky, je viacej policajtov v uliciach aj na nejakých rizikových miestach, aby policajti všade, kde sa to dá urobiť, používali majáky a húkačky. Ja som známy tým, že na jednej strane sa vždy zastanem policajtov aj vojakov, aj hasičov, aj akýchkoľvek colníkov, všetkých príslušníkov ozbrojených zborov, keď sa im krivdí, keď sa im ubližuje, na druhej strane nemám problém ich kritizovať, keď si kritiku podľa môjho názoru zaslúžia. Minister Kaliňák tých policajtov tak zmagoril, že keď som bol v sobotu nakupovať s manželkou v jednom nemenovanom supermarkete, tak na parkovisku stálo policajné auto a malo pustený maják, prosím pekne. Tam sa nič nedialo, hej. Len oni tam boli kvôli tomu, že to je jedno z miest, kde je, aj u nás v Stupave, väčšia koncentrácia ľudí. A oni si ten jeho úlohový list vyložili tak, že ešte aj na tom parkovisku mali pustený maják. Akože to je hotové kocúrkovo. Úplne robíte z tých policajtov debilov a robíte z nich pakov takto. Ja som teda chcel ísť za nimi, ale nakoniec som im to nešiel povedať, aby ten maják vypli, lebo manželka ma prehovorila, aby som to nerobil, aby som ich tam priamo na mieste neponižoval. Ale ponižujete ich vy, dámy a páni, tou hystériou, ktorú robíte, a tým nezmyselným marketingom, ktorý ste dohnali až do takýchto absurdít. Predstavte si malý supermarket, parkovisko a tam stojí policajné auto, ktoré má pustený maják, a vonku pri ňom stoja dvaja policajti." Zmeny zákonov , ktoré majú posilniť právomoci tajných služieb alebo zjednodušiť bratie podozrivých z teroristických činov do väzby boli pripravené po tragických teroristických útokoch v Paríži 13. novembra 2015. Zákony vyžadovali aj zmenu ústavy, celý proces prebehol v skrátenom legislatívnom konaní. Napriek tomu, že väčšina opozičných poslancov aj osobností kritizovali opatrenia, poslanci za Most-Híd hlasovali spolu so Smerom-SD za zmenu ústavy. Prezident Andrej Kiska zákony nepodpísal a vrátil ich do parlamentu. Poslanci za Smer ešte na poslednej schôdzi pred Vianocami stihli druhýkrát schváliť zákony a tým prelomiť veto prezidenta. Ešte v októbri 2015 upozornili na to médiá , že pri hraničných priechodoch s Rakúskom (Bratislava- Berg) a s Maďarskom (Rusovce- Rajka) stoja policajné autá so zapnutými majákmi. Tieto opatrenia hovorkyňa policajného prezídia Denisa Balghová zdôvodnila pre DenníkN takto: " Opatrenia súvisia s vývojom nelegálnej migrácie a migračnej vlny, ktorá z Maďarska viedla a vedie aj územím SR. Policajný zbor neustále monitoruje bezpečnostnú situáciu a vývoj nelegálnej migrácie a v prípade potreby je pripravený prijať adekvátne opatrenia ".

prejave
Zmeny zákonov
vyžadovali
kritizovali
hlasovali
prelomiť
médiá
DenníkN


Podľa poslednej štúdie je Slovensko trinástou najbezpečnejšou krajinou sveta.

V indexe bezpečnosti HelloSafe sa Slovensko umiestnilo na 13. mieste. Inštitút pre ekonómiu a mier umiestnil Slovensko na 27. miesto a portál Numbeo na 32. miesto. Keďže tvrdenie Matúša Šutaja Eštoka podporil aspoň jeden z týchto rebríčkov, výrok hodnotíme ako pravdivý.

Matúš Šutaj Eštok sa pravdepodobne odvoláva na rebríček najbezpečnejších krajín sveta, zostavený spoločnosťou HelloSafe, v ktorom Slovensko skončilo na 13. mieste. Spoločnosť pracovala s dátami z oficiálnych zdrojov agentúr OSN, Svetovej banky alebo medzinárodných výskumných organizácií. Ďalej ich vyhodnocovala na základe výskytu prírodných katastrof, násilia v spoločnosti, zapojenia sa do ozbrojených konfliktov, stavu zdravotníctva a úrovne militarizácie. HelloSafe je francúzsky startup, ktorý sa primárne venuje hodnoteniu finančných produktov ako sú poistenia či pôžičky.

V Global Peace Index (GPI) 2024, produkovaným austrálskym think tankom Inštitút pre ekonómiu a mier, sa Slovensko umiestnilo na 27. mieste. GPI krajiny hodnotí na základe troch hlavných kategórií – prebiehajúce medzinárodné konflikty, bezpečnosť a ochrana spoločnosti, a militarizácia. Čím nižšie hodnotenie krajina získa v týchto kategóriách, tým vyššie sa umiestni v rebríčku bezpečnosti. Dáta GPI pokrývajú 99,7 % populácie a pochádzajú z renomovaných zdrojov. Celkovo sú prieskumy Inštitútu pre ekonómiu a mier využívané napríklad aj OECD, Svetovou bankou či OSN.

V rebríčku bezpečnosti srbského štatistického portálu Numbeo sa Slovensko umiestnilo na 32. mieste. Numbeo dáta zbiera z prieskumov, na ktoré odpovedajú priamo ľudia - návštevníci ich webu. Do úvahy pri tom berie vnímanie úrovne kriminality, vnímanie bezpečnosti počas dňa a noci, obavy z trestných činov (prepadnutie, obťažovanie), závažnosť majetkovej trestnej činnosti (krádež, vandalizmus) a závažnosť násilnej trestnej činnosti (vražda, sexuálne napadnutie).

rebríček dátami finančných Slovensko troch Dáta prieskumy Slovensko Numbeo


Dostali sme Transpetrol naspäť do 100 % vlastníctva štátu, dostali sme do rúk štátu vodnú elektráreň v Gabčíkove, ktorá vyrába 10 % všetky elektrické energie, dostali sme matku SPP.

Slovensko v roku 2009 za vlády Roberta Fica získalo 100 % akcií spoločnosti Transpetrol a v súčasnosti je jediný vlastníkom akcií. Aj po odkúpení sa viedli súdne spory s inými firmami, ktoré si nárokovali podiel na akciách Transpetrolu, celý spor o podiel sa pritom začal už v roku 1995. Viaceré súdy vrátane Ústavného súdu potvrdili vlastníctvo Slovenskej republiky.

Vláda Slovenskej republiky v roku 2015 tiež prevzala plne pod kontrolu elektráreň v Gabčíkove vypovedaním zmluvy talianskemu vlastníkovi Slovenských elektrárni, spoločnosti Enel. Stalo sa tak potom, čo bratislavský krajský súd rozhodol o neplatnosti zmluvy, podľa ktorej Slovenské elektrárne prevádzkovali Gabčíkovo.

Elektráreň vyrába 7 % - 10 % energie spotrebovanej na Slovensku. Niektoré zdroje (zväčša aktuálnejšie) uvádzajú 10 %, ako tvrdí poslanec Fico, iné (poväčšine staršie ) hovoria o 8 % či dokonca 7 % .

Rovnako je pravda, že od roku 2014 je 100% vlastníkom SPP Slovenská republika.

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

získalo
jediný
potvrdili
plne pod kontrolu
vypovedaním zmluvy
rozhodol
zdroje
uvádzajú
iné
staršie
7 %
od roku 2014
100% vlastníkom


Dnes myslím už ani jediná naša univerzita neni v prvých tisíc vo svetových rebríčkoch.

Univerzita Komenského sa vo viacerých svetových rebríčkoch univerzít umiestňuje medzi tisíc najlepšími univerzitami, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Iba rebríček Times Higher Education ju umiestňuje až medzi univerzity na 1001. - 1200. mieste.

Podľa rebríčka svetových univerzít Times Higher Education sa v prvej tisícke naozaj neobjavila ani jedna zo slovenských univerzít.

zdroj: THE

Podľa ďalších svetových rebríčkov kladúcich pri hodnoteniach dôraz na iné kritériá, sa v prvej tisícke umiestnila Univerzita Komenského v Bratislave. Šanghajský rebríček Academic Ranking of World Universities ( ARWU ) ju zaradil na pozície 901-1000. Quacquarelli Symonds World University Rankings 2024 ( QS ) vyhodnotil Univerzitu Komenského ako 771.-780. najlepšiu univerzitu na svete. Rebríček Centra hodnotení svetových univerzít ( CWUR ) zo Spojených Arabských Emirátov hodnotí túto univerzitu ako 661. najlepšiu. V rebríčku US News sa Univerzita Komenského umiestnila na 639. mieste .

Na ďalších priečkach sa v rebríčkoch nachádzajú Slovenská technická univerzita v Bratislave a Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach. Tieto sa medzi tisíc najlepších vysokých škôl sveta nedostali.

ARWU:

QS:

CWUR:

Demagóg.sk sa 26. 9. 2023 obrátil na Michala Šimečku so žiadosťou o vyjadrenie, avšak nezareagoval.

rebríčka
THE
ARWU
QS
CWUR
639. mieste


...ale potom dám na stôl ďalší názor a názor historika zo Slovenskej akadémie vied pána Steinhubela, ktorý sa zaoberá s Veľkomoravskou ríšou a  hovorí, že na jednej strane nikdy nebol kráľom Svätopluk, ale bol, bol kniežaťom...

Ján Steinhübel extenzívne spochybňuje vo svojom posudku titul kráľ (pdf). Okrem iného píše: "Svätopluk kráľom nebol. Titul „rex“ pri Svätoplukovom mene v oboch dobových dokladoch (pápežský list z roku 885 a dve správy v Reginovej kronike) nie je dôkazom kráľovskej hodnosti. Veď pápež takto tituluje aj bulharské knieža Borisa-Michala, ktorý sa nikdy nestal kráľom a vtedajší kronikári titul „rex“ veľakrát pripísali aj rôznym iným slovanským kniežatám, hoci tieto kniežatá kráľmi nikdy neboli. To isté platí aj o arabskom titule „malik“, ktorý sa tiež prekladá ako kráľ. Svätoplukovi ho pripísal neznámy arabský spravodajca, ktorý navštívil jeho ríšu. Vtedajší arabsky píšúci učenci a cestovatelia však titulom „malik“ bežne označovali slovanské kniežatá, ktoré neboli kráľmi."

vo svojom posudku titul kráľ


Igor Matovič povedal, keď odchádzal od prezidenta: áno, všetko je horšie ako vláda so SMER-om, aj keď predčasné voľby môžu viesť k tomu, že kotlebovci narastú a podobne...

Keď Igor Matovič odchádzal od prezidenta 7. marca 2016, tak povedal: „ predčasné voľby sú lepšie ako vláda so Smerom ", no ako pokračoval ďalej, "treba si však povedať, že v predčasných voľbách Kotleba posilní a Sieť z parlamentu vypadne, pričom to môže byť ešte horšie." Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Igor Matovič
prezidenta


Trnava má problém, máme okolo troch miliónov nezaplatených pohľadávok.

Záverečný účet mesta Trnavy za rok 2013 uvádza, že k poslednému dňu uplynulého kalendárneho roka Trnava evidovala nezaplatené pohľadávky po lehote splatnosti vo výške približne 3,5 mil. eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Záverečný účet mesta Trnavy za rok 2013 a hodnotiaca správa za rok 2013 (. pdf , str. 136):

" V účtovnej evidencii Mesta Trnavy sú k 31.12.2013 evidované pohľadávky vo výške 5 376 793,02 eura, z toho sú pohľadávky do lehoty splatnosti vo výške 1 826 574,36 eura a pohľadávky po lehote splatnosti vo výške 3 550 218,66 eura ."

pdf


Napríklad som počul ministra zahraničných vecí z Francúzska, ktorý kritizuje Slovensko.

Francúzsky minister zahraničných vecí Laurent Fabius podľa informácií agentúry ČTK v auguste tohto roka povedal: " Keď vidím istý počet krajín Európy, ktoré neakceptujú kvóty, pokladám to za škandalózne." Upresnil, že tým myslí krajiny na východe Európy, ktoré odmietajú prijať kvóty na prerozdelenie utečencov. K takýmto krajinám patrí aj Slovensko, aj keď ho Fabius konkrétne nespomínal. Minister špeciálne kritizoval Maďarsko kvôli stavbe múru na hraniciach so Srbskom, uviedla AFP . Výrok premiéra Fica hodnotíme ako pravdivý.

ČTK AFP


Tieto spoločnosti mali 1,3 milióna zákazníkov (Triangel a Quatro, pozn.)..

Podobný výrok o počte 1,3 milióna zákazníkov, ktorí využívajú služby Quatro a Triangel, sme overovali už v Online rozhovore SME (27. februára 2014), debate pre SME a Trend a Prezidentskej debate na RTVS a Markíze 12. marca 2014. Kiska má pravdepodobne na mysli súčet zákazníkov od založenia Quatro a Triangel od roku 1996. V tomto prípade však výrok nevieme overiť, keďže nemáme k dispozícii všetky výročné správy od založenia firiem, ale len výročné správy od roku 2007, keď už Quatro a Triangel boli pod VÚB. Výročné správy však neuvádzajú presný počet zákazníkov divízií Quatro a Triangel. Ani stránky týchto produktov ( Quatro a Triangel ) neuvádzajú počet zákazníkov.

A. Kiska na svojej stránke uvádza:

"Najúspešnejšie zo spoločností, Triangel a Quatro, som založil v roku 1996. Svoje finančné služby poskytli počas svojej histórie viac ako 1 miliónu ľudí a na slovenskom trhu sa stali najúspešnejšími splátkovými spoločnosťami."

Podľa Výročnej správy divízie Quatro 2012 (v ktorej sa nachádza aj Triangel), nie je zrejmé koľko zákazníkov do dnešného dňa opätovne využíva služby Quatra a Triangelu.

Online rozhovore SME
debate
debate
výročné správy
Quatro
Triangel
správy


Slovensko ako jediná krajina z V4 nemá žiadnu položku z cestovného ruchu v sadzobníku zníženej sadzby DPH.

Všetky krajiny V4 disponujú zníženou sadzbou DPH. Do cestovného ruchu bezpochyby patrí aj ubytovanie v hoteloch.

komisie


Druhé sú elektronické tendre, objednávky, elektronické objednávanie. Prosím vás, veď tam prichádza k 50 alebo 60% úsporám.

Ku nejakým úsporám pravdepodobne dochádza , celkovú analýzu približujúcu celkovú úsporu sa nám nepodarilo vyhľadať.

dochádza


Viem, že už na základe rokovania dozornej rady, ktorá bola tento piatok, sa v pondelok 19. začne veľká kontrola nebudú prekontrolovávané len samotný priebeh konferencie, tie výdavky, ale aj samotný proces verejného obstarávania, aj celkovo nakladanie s prostriedkami.

Podľa Pellegriniho mala začať kontrola Slovak Business Agency 19. októbra 2015. Podľa informácii z médií mal audit, na základe ktorého výsledkov budú vyvodené Ministerstvom hospodárstva SR dôsledky, prebiehať už 16. októbra.To, či je prebiehajúci audit totožný s kontrolou SBA, ktorú mal na mysli Pellegrini, sa nám však na základe dostupných informácii nepodarilo zistiť. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Konferencia TechMatch organizovaná Slovak Business Agency v dňoch 12. - 16. októbra 2015 mala za cieľ spojiť 60 technologických startupov spolu s investormi so Silicon Valley. Malo ísť najmä o nadviazanie nových kontaktov a spolupráce medzi nimi. Problémy však nastali ešte pred samotnou konferenciou. Médiá prišli s informáciou, že rozpočet bol predpokladaný niekde na úrovni 1,4 milióna eur , na čo sa vzniesla veľká vlna kritiky. Táto suma sa zdala pre politickú opozíciu ale aj pre IT odborníkov privysoká na konferenciu, ktorá trvala jeden týždeň. Riaditeľ SBA, Branislav Šafárik, 9. októbra v snahe upokojiť situáciu vyhlásil, že rozpočet sa zníži o 300 000 eur .

TechMatch
1,4 milióna eur
Branislav Šafárik,
300 000 eur
nezávislá komisia
16. októbra 2015
(SITA)
TASR


Pán Sulík (...), ktorý tu vychvaľoval to daňovo-odvodové koliesko, je to vlajková loď jeho ekonomického programu a potom, čo sa na to pozrel Inštitút finančnej politiky zistil, že po prvé, nejde o žiadne pravicové úsporné opatrenie, pretože dopad na rozpočet by bola 1,5 miliardy eur...

Odvodový bonus alebo tzv. "odvodové koliesko" je jednou z kľúčových reforiem strany SaS. Súčasný odvodový systém považuje strana SaS za zlý a komplikovaný. Podľa Richarda Sulíka je "odvodové koliesko" prioritou pri prípadnom vládnutí. Bloger Marian Jánoš však v januári 2017 poukázal na chyby v odvodovom bonuse strany SaS, podľa ktorého by odvodový bonus negatívne zaťažil štátny rozpočet najmenej až o 2 miliardy eur. Následne strana SaS oslovila INESS (Inštitút ekonomických a spoločenských analýz) a INEKO, aby odhadli fiškálne dopady tohto opatrenia. Podľa prvej analýzy INESS by "pri ignorovaní dynamických efektov došlo k výpadku 1 mld. eur" ( .pdf , s.1). Vysvitlo však, že Inštitút finančnej politiky Ministerstva financií SR poskytol k analýze nesprávne dáta, čo mal pravdepodobne negatívny vplyv na výslednú sumu dopadov ( .pdf , s. 1). Na nesprávne vstupné dáta poukázal aj INEKO a došiel k záveru, že "Sulík nadhodnotil kvôli nesprávnemu výberu vstupných dát príjmy verejných financií pri svojom najnovšom prepočte o vyše miliardu eur a pri staršom dokonca o tri. Odporúčame, aby SaS prepočítala reformu nanovo na základe neskreslených dát". Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože aj Inštitút finančnej politiky pri ministerstve financií naozaj odhadol dopad na štátny rozpočet vo výške 1,5 miliardy eur. Richard Sulík o odvodovom bonuse tvrdí : " Odvodový bonus výrazne zjednodušuje odvodovo-sociálny sytém, keď namiesto 300 parametrov ich bude menej ako 30. Odvodový bonus zároveň vytvára obrovskú konkurenčnú výhodu Slovenska a podľa najnovších výpočtov je aj rozpočtovo neutrálny ." Podľa ekonóma a blogera Mariana Jánoša, ktorý sa odvodovému bonusu hlbšie venoval, je táto vízia nereálna a škodlivá pre slovenské hospodárstvo. Podľa Jánoša totiž urobilo SaS pri výpočte odvodového bonusu niekoľko chýb . Na prepočítaní fiškálneho dopadu prípadneho zavedenia odvodového bonusu sa podieľali aj ďalšie inštitúcie - SAV a MESA10.V nasledujúcej tabuľke, ktorej autorom je Richard Sulík, je vyobrazený celkový dopad zavedenia OB na verejné financie podľa rôznych odhadov. Zdroj: Republiková únia zamestnávateľov - Richard Sulík: Odvodový bonus: Zmena paradigmy

prioritou
zaťažil
.pdf
.pdf
došiel
odhadol
tvrdí
chýb
Odvodový bonus: Zmena paradigmy


Teraz sme pristúpili k zrušeniu špecializovanej krajskej štátnej správy.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( O5M12 , 10. februára 2013). Výrok rovnako ako vtedy hodnotíme ako pravdivý. Projekt reformy verejnej správy ESO (Efektívna, Spoľahlivá a Otvorená štátna správa) schválila vláda na návrh ministra vnútra R. Kaliňáka 27. apríla 2012. Jednou zo systémových zmien je opatrenie v oblasti teritoriálnej pôsobnosti, rozmiestnenia a dostupnosti služieb verejnej správy. Vízia projektu ESO je zjednodušiť kontakt občana a úradov. Občan by mal dokázať vybaviť všetky veci na jednom mieste či využitím elektronických prostriedkov. Štátna správa by mala byť jednoduchá, prehľadná a dostupná a zároveň pružná,udržateľná, transparentná a s minimálnymi nákladmi. Podľa schváleného vládneho materiálu Programu ESO (Efektívna, Spoľahlivá a Otvorená štátna správa). Zámerom ESO je presadenie novej vízie fungovania štátnej správy. Jej súčasťou je aj zníženie počtu rozpočtových organizácií a úplné zrušenie špecializovanej krajskej štátnej správy (opartenie C, 3). Špecializovaná štátna správa zahŕňa krajské úrady životného prostredia, krajské stavebné úrady, pozemkové úrady, katastrálne úrady či školské úrady. Ich kompetencie by sa podľa Programu ESO mali presunúť na obvodné úrady. Špecializované krajské úrady boli zrušené k 1. januára 2013. Podľa denníka Pravda sa reforma ESO chystá na rozbehnutie svojho druhého kola: " Najväčšiu reformu štátnej správy čaká druhá etapa. K 64 zaniknutým krajským úradom sa má pridať ďalších vyše 450 inštitúcií." Podobné správy z februára tohto roku priniesol aj spravodajský portál TASR či stránky ministerstva vnútra, ktoré ma program na starosti. Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12 schválila Vízia materiálu zrušené Pravda ESO správy stránky


V januári som požiadal Radu prokurátorov Slovenskej republiky, ako samosprávny orgán, aby mi poradili, ktorý kandidát by bol vhodný.

Je pravdou, že Róbert Madej požiadal v januári 2013 Radu prokurátorov o stanovisko k osobe vhodnej na kandidáta na funkciu generálneho prokurátora. Rada prokurátorov odporučila Čižnára. R. Madej informoval o zámere poslať list Rade prokurátorov ešte 10. januára 2013. V tomto liste chcel požiadať o odporúčanie osoby vhodnej na post generálneho prokurátora. TASR , 10. januára 2013: ,,Poprosím ich o odporúčanie, či nemajú osobu spomedzi prokurátorov, ktorá by mala dôveru najvyššieho orgánu samosprávy prokurátorov, ktorá by bola morálnou a odbornou autoritou a ktorú by si mohol ako kandidáta osvojiť a predložiť ktorýkoľvek poslanec Národnej rady SR." Rada prokurátorov vo svojom odporúčaní potvrdila žiadosť predsedu Ústavnoprávneho výboru, ktorým je R. Madej z januára 2013. O odporúčaní Rady prokurátorov informovala TA3 aj Slovenský rozhlas . Rada prokurátorov už 14. januára 2013 odobrila Čižnára ako vhodného kandidáta na post GP. SME , 14. januára 2013: "Rada prokurátorov v pondelok (14. januára 2013, pozn.) odporučila Národnej rade, aby bratislavského krajského prokurátora Jaromíra Čižnára zvolila v novej voľbe za generálneho prokurátora." 11. júna 2013 vydala Rada prokurátorov stanovisko k voľbe generálneho prokurátora, v ktorom sa píše nasledovné: ,, Na základe žiadosti predsedu Ústavnoprávneho výboru Národnej rady Slovenskej republiky odporučila Rada prokurátorov Slovenskej republiky 14. januára 2013 v uznesení č. 2/2013 za osobu vhodnú na kandidáta na funkciu generálneho prokurátora JUDr. Jaromíra Čižnára , krajského prokurátora v Bratislave. Je to platný návrh Rady prokurátorov Slovenskej republiky a Národnú radu Slovenskej republiky k ničomu nezaväzuje." Dátum zverejnenia analýzy: 17.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR
predsedu
TA3
Slovenský rozhlas
SME
11. júna 2013


Buďme opatrní na tieto veci. Ľudia, ktorí sú dnes vo vládnej koalícii sú schopní všetkého možného.Ak sú schopní podvodu, tak ako urobili podvod pred parlamentnými voľbami, keď sa rozoslal list 400 tisíc ľuďom s mojim falošným podpisom, ak sú schopní podvodu vyvesiť billboardy, poslať listy primátorom a starostom, zneužiť meno prezidenta a expremiéra, tak sa pýtam čoho všetkého sú schopní.

Robert Fico tesne pred poslednými voľbami tvrdil , že mimoparlamentná strana SDĽ rozposiela 300.000 listov s hlavičkou Smeru-SD a jeho sfalšovaným podpisom, ktoré vyzývajú na podporu SDĽ. Listy mali byť podľa neho zaslané z českej adresy. SMER v tejto veci podal trestné oznámenie na Generálnu prokuratúru. Rovnako upozornil na 300 tisíc nálepiek s logom SMERU-SD, ktoré vyzývajú, aby ľudia nevoli SDĽ. Fico odmietol, že by jeho strana mala s touto akciou niečo spoločné a tvrdil, že je to práca aktivistov SDĽ. SDĽ tieto tvrdenia odmietla a tvrdila, že SMER sa snaží o diskreditáciu SDĽ. Fico navyše tvrdil, že súčasná SDĽ je finančne napojená na pravicovú opozíciu. Iveta Radičová, volebná líderka SDKÚ-DS, naopak tvrdila, že táto mimoparlamentná strana vedie proti SDKÚ-DS útočnú kampaň. Navyše upozornila, že jej strana si vzala na kampaň pôžičku a preto si nevedela predstaviť, že z akých zdrojov by financovali túto mimoparlamentnú stranu. Táto kauza s rozosielaním listov s Ficovým podpisom dodnes nebola dôkladne vysvetlená. Preto Ficovo tvrdenie, že sa jedná o podvod súčasnej koalície, je zavádzajúce.

tvrdil


...musíme si uvedomiť, že v roku 2012, v apríli, keď vlastne nová vláda prišla k moci, respektíve aj nové vedenie Ministerstva financií, Slovensko bolo druhé najhoršie (v rámci EÚ, pozn.) z hľadiska výberu daní, vrátane DPH. Horší boli len Gréci.

Podľa štúdie Európskej komisie o výpadkoch príjmov z DPH za rok 2012 malo Slovensko skutočne druhý najväčší výpadok príjmu z DPH v Európskej únii. Výška výpadku bola 39 % z celkových príjmov z DPH. Minister hospodárstva sa však mýli v krajine, ktorá mala v roku 2012 najhorší výber príjmov z DPH, s celkovým výpadkom 44 % to bolo Rumunsko. V ďalších ukazovateľoch úspešnosti výberu daní taktiež nesedí tvrdenie, že by Slovensko bolo v období 2011 a 2012 druhé najhoršie za Gréckom. Údaje pre výpadok vo výbere daní nie sú dostupné. Výrok ako celok hodnotíme ako nepravdivý.

výpadkoch
Ekonomická situácia na Slovensku
2006
Správa EK
štúdie EK
pdf
pdf


...ja som ju priniesla na pôdu parlamentu, asi štyrikrát som predkladala ten zákon o povinných škôlkach pre deti zo sociálne znevýhodneného prostredia, neprijali to ani raz. Ešte pán Čaplovič, zo Smeru-SD, keď bol minister školstva, hovoril o tom, že to určite urobí, neurobil to.

Návrh zákona o povinných škôlkach pre deti zo sociálne znevýhodneného prostredia naozaj pochádza z dielne poslankyne Lucie Nicholsonovej z SaS. Tento návrh zákona bol do NR SR doručení celkovo trikrát, a to v roku 2013, 2014 a 2015. Tento návrh neprešiel ani raz, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

neprešiel
novele zákona č. 245/ 2008
hlasovalo
hlasovalo
hlasovalo
Novela
poslancov
demisiu
venoval
proti
vrátil


Čo sa týka postov predstavenstva v štátnych firiem, alebo akcioviek a základného výkonu. Tam bolo stanovené napríklad aj odstupné na 0 v prípade odvolania alebo maximálne 3 mesiace pri výkone funkcie (novou úpravou počas Radičovej vlády, pozn.).

Ako uviedla SITA , dňa 2. marca 2011 schválila vláda I. Radičovej nové pravidlá pre odmeňovanie štátnych manažérov v dozorných radách a v predstavenstvách spoločností s účasťou štátu. Podľa nových pravidiel (.pdf) tak odmeňovanie bude závislé najmä od výšky obratu danej spoločnosti, rentability tržieb (predstavuje podiel čistého zisku ku konsolidovaným tržbám) a od počtu zamestnancov. V Pravidlách odmeňovania členov predstavenstva a dozornej rady spoločnosti sa v článku IV. Poskytovanie mesačných odmien , bode 3. uvádza, že " Predseda, podpredseda, člen predstavenstva nemá nárok na odstupné pri skončení výkonu funkcie ." J. Figeľ má teda pravdu, keď tvrdí, že odstupné člena predstavenstva v prípade jeho odvolania je 0 eur. Druhé tvrdenie J. Figeľa, o odstupnom za maximálne 3 mesiace pri výkone funkcie sa nám však nepodarilo overiť, preto výrok hodnotíme ako neoveriteľný. ODKAZ nie som si istá čo myslí figel tou druhou časťou výroku vzhľadom na to, že ak hovorí o odstupnom tak na základe prvej časti to neplati, a ak hovorí o odmenách tak tak som nikde nenašla aby sa to vzťahovalo na max 3 mesiace, kedze podla pravidiel maju narok na mesacnu odmenu.

SITA pravidiel


V Čechách, môžem sa mýliť plus mínus, neberte ma za slovo, maximálna hranica (podpory v nezamestnanosti, pozn.) 530 eur. Nikomu nebráni hneď proste povedať, a u nás je myslím, že podľa tých vzorcov až 1300 eur.

Horná hranica podpory v nezamestnanosti na Slovensku je 1175 eur, v ČR je to 546 eur. Výrok hodnotíme napriek nepresnostiam ako pravdivý, keďže Ivan Švejna správne tvrdí, že horné hranice podpory v nezamestnanosti sú v ČR podstatne nižšie ako na Slovensku. Určitou zmenou údajov sa rozdiel medzi týmito hranicami zväčšuje iba minimálne.

Čo sa týka Českej republiky, portál iDNES.cz uverejnil, že pre rok 2011 predstavuje maximálna podpora v nezamestnanosti výšku 13 528 CZK (približne 546 eur ).Na Slovensku sa výška podpory v nezamestnanosti vypočítava v závislosti od denného vymeriavacieho základu. Od januára do decembra 2011 bola výška tohto základu 10,6149 eura v mesiaci, ktorý má 30 dní.

Horná hranica podpory v nezamestnanosti je na Slovensku aktuálne vo výške 1 175 eur .

podpora výška Horná