Nie, nehovoríme o základných ľudských právach (adopcie detí LGBT ľuďmi, pozn.). Aj Ústavný súd to tak vyjadril, že nejde o základné ľudské práva, pretože o základných ľudských právach sa v referende hlasovať nemôže.

Peter Kremský hovorí o možnosti adopcií LGBT ľuďmi. Otázka aby si pár alebo skupina osôb rovnakého pohlavia nemohla osvojiť (adoptovať) deti a následne ich vychovávať nebola uznaná Ústavným súdom ako protiústavná. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Ústavný súd SR rozhodol 28. októbra o tom, že jedna otázka z navrhovaných štyroch (registrácia partnerstva a právo druhého rodiča osvojiť si dieťa) je v rozpore s Ústavou s článkom 3., ktorý hovorí o tom, že predmetom referenda nemôžu byť základné práva a slobody, dane, odvody a štátny rozpočet. Nejde však o otázku, ktorá sa týka adopcie detí LGBT ľuďmi. "Predmet referenda v znení otázky 3. Súhlasíte s tým, aby žiadnemu inému spolužitiu osôb okrem manželstva neboli priznané osobitná ochrana, práva a povinnosti, ktoré sú právnymi normami k 1. 3. 2014 priznané iba manželstvu a manželom (najmä uznanie, registrácia či evidovanie ako životného spoločenstva pred verejnou autoritou, možnosť osvojenia dieťaťa druhým manželom rodiča)? n i e j e v súlade s čl. 93 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky v spojení s čl. 19 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky" (.pdf, s 2). Podľa článku 93 Ústavy SR (. pdf, s. 29): "(1) Referendom sa potvrdí ústavný zákon o vstupe do štátneho zväzku s inými štátmi alebo o vystúpení z tohto zväzku. (2) Referendom sa môže rozhodnúť aj o iných dôležitých otázkach verejného záujmu. (3) Predmetom referenda nemôžu byť základné práva a slobody, dane, odvody a štátny rozpočet ." Podľa článku 19 Ústavy SR (.pdf, s.8): "(1) Každý má právo na zachovanie ľudskej dôstojnosti, osobnej cti, dobrej povesti a na ochranu mena. (2) Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života . (3) Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe" (.pdf, s 8). Na základe rozhodnutia ÚS sú prvá, druhá a štvrtá otázka referenda "v súlade s čl. 93 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky v spojení s čl. 12 ods. 2, čl. 19 ods. 2, čl. 41 ods. 1 a 4, čl. 42 ods. 1 prvou vetou a s čl. 93 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky" (. pdf , s 2). "1. Súhlasíte s tým, aby sa manželstvom nemohlo nazývať žiadne iné spolužitie osôb okrem zväzku medzi jedným mužom a jednou ženou? 2. Súhlasíte s tým, aby párom alebo skupinám osôb rovnakého pohlavia nebolo umožnené osvojenie (adopcia) detí a ich následná výchova? 4. Súhlasíte s tým, aby školy nemohli vyžadovať účasť detí na vyučovaní v oblasti sexuálneho správania či eutanázie, ak ich rodičia alebo deti samy nesúhlasia s obsahom vyučovania?“ Dátum zverejnenia analýzy: 26.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

osvojiť Ústavy pdf


(...) na prvom mieste Veronika Remišová, ktorá odhalila kauza kompa. Je to posledná vážna kauza kompy, teda kauza vládnej strany Smer (...). Druhý je v poradí človek, ktorý ako Biela vrana, človek odmenený za to, že odhalil kauzu CT.

Denník N už v auguste minulého roka informoval , že OĽaNO plánuje prvých desať miest kandidátnej listiny vyhradiť pre aktivistov. Na prvom mieste je naozaj Veronika Remišová a na druhom lekár Alan Suchánek známy z kauzy piešťanskeho CT. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Alan Suchánek spolu so zdravotnou sestrou Magdalénou Kovačičovou upozornili na predražený nákup CT prístroja v nemocnici v Piešťanoch, za čo získali aj ocenenie Biela vrana. Podľa stránky Bielej vrany " Svojím postojom a svedectvom spustili vlnu mediálneho a verejného záujmu, ktorá viedla k odstúpeniu viacerých vysokopostavených politikov, zrušeniu samotného nákupu i k obvineniu ôsmich ľudí ." Veronika Remišová je v súčasnej dobe poslankyňa miestneho zastupiteľstva Bratislava-Staré Mesto (bez politickej príslušnosti s podporou OĽaNO). Kauza kompa referuje k tendru na prevádzku kompy cez Gabčíkovo, kde sa jedna z firiem mala správať ako keby predom vedela o plánovanom tendry a poznala jeho podmienky. Na pochybné okolnosti okolo tendra, podľa Denníka N upozornil ako prvý poslanec Mosta-Híd Árpád Ersék, Remišová však upozornila na dokumenty spájajúce politikov Smeru touto kauzou a odhaľujúce ďalšie podrobnosti, a bola aktívna aj v jej medializovaní. Následne na podmienky tendra upozorňoval aj Matovič, a snažil sa o odvolanie ministra životného prostredia Žigu. Prehľad priebehu kauzy je dostupný tu . Dátum zverejnenia analýzy: 11.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

informoval
kandidátnej listiny
známy
upozornili
stránky
Veronika Remišová
miestneho zastupiteľstva
referuje
Denníka N
tu


Môže to znamenať a nebude to prvý prípad, keď nejaký tip sankcií sa stal proste permanentným. To sa týkalo napríklad dlhodobo Iránu a aj ďalších krajín. To sa týka Severnej Kórei.

V prípade Iránu a Severnej Kórei existuje viacero organizácií a štátov, ktoré proti nim zaviedli veľké množstvo sankcií. Predpokladajme, že poslanec Šebej mal na mysli sankcie od ktorejkoľvek z týchto organizácií. Viacero z týchto sankcií možno označiť za permanentné, respektíve vydané na dobu neurčitú. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V prípade Iránu a reštriktívnych opatrení zo strany Organizácie spojených národov boli prvé sankcie zavedené v roku 2006. Bezpečnostná rada OSN vtedy svojou rezolúciou vyzvala štáty OSN, aby sa vyvarovali transferu materiálu, technológií alebo akýchkoľvek iných vecí, ktoré by mohli prispieť k aktivitám Iránu v súvislosti s jadrovým programom a vývojom balistických striel. Dátum ukončenia týchto sankcií rezolúcia neuvádza, no z textu implicitne vyplýva, že by k zrušeniu pravdepodobne došlo po uzavretí dohody s Iránom o ukončení a neobnovení jadrového programu. Nasledovali ďalšie dve rezolúcie, v ktorých sa rozširovalo embargo, zaviedol sa zákaz importu a expertu spomínaných technológií z Iránu a do Iránu a tiež bolo zavedené embargo na zbrane a vojnový materiál. V roku 2008 a 2010 došlo k ďalším rozšíreniam embarga.

rezolúciou
zákaz importu a expertu
embargo na zbrane
2008
2010
Pobrežie Slonoviny
718
doplňované,
rozširované
webová stránka špeciálnej komisie
analýza
Čínskej ľudovej republiky
Al-Káida


Jediná vec, ktorá podľa mojich informácií bola doručená ministerstvu vnútra, vtedy bol ministrom pán Pado v roku 2006, bola informácia, ktorá sa týkala podozrení vtedajšieho príslušníka Úradu boja proti korupcii pána Rejdu, ktorý potom aj teda mal nejaké vyjadrenia v posledných dňoch. Tým, že išlo o prípad podozrenia z korupcie pri policajtovi, tak to preverovalo nie prezídium PZ, ale inšpekcia ministerstva vnútra.

Denník SME (12. januára 2012) informuje, že na podozrivú činnosť J. Rejdu , ktorý bol vedúcim oddelenia osobitných činností protikorupčného úradu upozornila tajná služba už v apríli 2006, v čase keď bol ministrom vnútra Pado. Tento prípad uzavrela inšpekcia v auguste toho istého roka keď už bol ministrom vnútra R. Kaliňák. J. Rejda denníku SME (3. januára 2012) potvrdil, že skutočne chodil do bytu a vedel, že je odpočúvaný. „Jasné, že som tam chodil. Nebudem klamať, že som tam nebol,“ povedal Rejda . Zároveň nepoprel, že by Pentu informoval no odmietol, že by to bolo za peniaze. Bývalý minister vnútra Pado potvrdil pre denník SME (27. decembra 2012), že dostával viacero informácií zo SIS, avšak vzhľadom na čas si na konkrétne nepamätá. Pado dodáva: „Ak sa niečo objavilo, odovzdal som to orgánom, ktoré mali kompetencie na vyšetrovanie“ "Podobne aj bývalý minister vnútra Robert Kaliňák potvrdil, že Gorilu policajti vyšetrovali aj za jeho éry, vždy to však bolo zastavené prokurátorom." Súčasný policajný prezident Jaroslav Spišiak v rozhovore pre denník SME (10. januára 2012) povedal: „Vzhľadom k tomu, že situáciu dosť dôverne poznám, pretože už od roku 2001 som bol prvým viceprezidentom zboru a dostal som rôzne informácie, tak je možné konštatovať, že mohli sa tie deje udiať, ako sú tam opisované.“ Je pravdou, že informácia o podozreniach týkajúce sa J. Rejdu boli doručené v apríli 2006 keď bol ministrom Pado. Prípad prešetrila a uzavrela inšpekcia ministerstva vnútra v auguste 2006 keď bol už ministrom R. Kaliňák. Aj z iných zdrojov nepriamo vyplýva, že toto malo byť jediným bodom prešetrovania relevantných orgánov. (viď blog J. Šáteka ). Dátum zverejnenia analýzy: 16.01.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SME
SME
SME
v rozhovore
J. Šáteka


...keď postavili Svätého Václava pred Národným divadlom bola taká diskusia, že on nemá čo tam robiť, lebo bude Myslbekova socha bude zakrývať Národná múzeum, Národné múzeum v Prahe...

Pri diskusii o umiestnení sochy sv. Václava nesúhlasil Myslbek s jej polohou na rampe pred Národným múzeom v Prahe nie ale z dôvodu, že by zakrývala budovu, ale že to bolo podľa autora pre sochu tohoto druhu nevhodné miesto.

diskusii


...Slovenská republika bola, spolu s Českou republikou a Švédskom, spomenutá ako jedna z krajín, ktorá mohla tento útok vykonať alebo odkiaľ mohla táto látka prísť (...).

V rozhovore zo 17. marca 2018 pre televíznu stanicu Rossija 24 Maria Zacharovová, hovorkyňa ruského ministerstva zahraničných vecí Ruskej federácie, uviedla, že najpravdepodobnejším zdrojom, odkiaľ by mohol pochádzať jed zo skupiny nervovoparalytických látok novičok, sú Veľká Británia, Slovensko, Česko a Švédsko, ale nie je možné úplne vylúčiť ani USA. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ku spomínaným obvineniam sa vyjadrilo Ministerstvo zahraničných vecí SR prostredníctvom hovorcu Petra Suska nasledovne: „ Útok na Sergeja Skripaľa odsudzujeme a kategoricky odmietame, že by Slovenská republika s ním mala čokoľvek spoločné. Rozhodne odmietame, aby bolo Slovensko akokoľvek spájané s chemickými zbraňami - či už 4. generácie alebo inými - a ich použitím ," Ruská strana sa za predmetné výroky už stihla ospravedlniť . „ Slovenskej diplomacii stačilo ospravedlnenie od ruského úradníka z ministerstva zahraničných vecí, že išlo o „nepresnosť“. Slovenská republika bola podľa jeho slov zmienená omylom a ruská strana mala na mysli niekdajšie Československo ."

rozhovore vyjadrilo ospravedlniť


Takto pred rokom som v inauguračnom prejave povedal, že väčšina ľudí u nás sa necíti byť súčasťou úspešného Slovenska.

V inauguračnom príhovore prezidenta Kisku 15. júna 2014 bola aj táto pasáž:

príhovore


Absolútne nereálny predpoklad, keď bolo jasné, že už vlani to bolo zlé a v tomto roku to bolo ešte horšie, vlani mestá a obce a VÚC-ky hospodárili s deficitom 400 miliónov eur.

Oficiálne čísla o hospodárení miest a obcí budú jasné až budúci rok, aj keď ministerstvo už hovorilo o tom, že bude pre mestá a obce chýbať 400 miliónov eur.

ministerstvo už hovorilo


Ku gréckej pôžičke ste nepredložili nič do Národnej rady, ani na mimoriadnu schôdzu, ja budem postupovať v zmysle zákona, ak budem mať túto kompetenciu, to znamená, všetko pôjde cez Národnú radu Slovenskej republiky. ...Pretože ste to podľa mňa tým pádom ani nečítali. Pretože je to naozaj prenesenie z volebného programu do programových téz.

Ku pôžičke Grécku nebolo na mimoriadnu schôdzu, ktorej sa poslanci Smeru ani nezúčastnili , predložené z ich strany nič, rovnako nebolo ani na riadne rokovania predložená zmluva o poskytnutí finančnej pomoci, ktorú musí parlament schváliť.

nezúčastnili


Ona sama povedala, že to nebude stranícky nominant. Ona sama povedala, možno že bude rokovať aj s opozíciou o svojom kandidátovi.

Premiérka Iveta Radičová sa na tlačovej besede po rokovaní vlády vyjadrila, že kandidát na post predsedu Úradu pre verejné obstarávanie nebude stranícky nominant . "Chcem vás ubezpečiť, že to nebude ani stranícky, ani politický nominant." Potvrdzuje to denník Pravda alebo napríklad portál webnoviny.sk . Premiérka viac krát potvrdila , že pozície, ktoré patrili opozícii ostanú "v ich rukách" . "Vláda naďalej rešpektovala deľbu rolí a nepísané právo opozície na tento post. Toto však neznamená, že akéhokoľvek kandidáta." Nepodarilo sa nám vyhľadať výrok o avizovanom rokovaní s opozíciou, je však odôvodnené predpokladať, že k nejakej komunikácii musí dôjsť, ak má vláda menovať opozičného nominanta.

Pravda webnoviny.sk potvrdila


Teraz po prvý raz aj veľké podniky budú mať možnosť cez inovácie čerpať finančné prostriedky z partnerských fondov EÚ.

O podnikaní sa správa Úradu vlády SR o schválení Partnerskej dohody vyjadruje nasledovne: "Dokument pripravený v úzkej spolupráci s Európskou komisiou definuje prioritné oblasti investícií vo sfére zamestnanosti, vzdelávania, dopravy, životného prostredia, výskumu a inovácií, podpory podnikatelského sektora a rozvoja vidieka. Investície do uvedených sektorov prispejú k tvorbe pracovných miest, zvyšovaniu konkurencieschopnosti, hospodárskemu rastu a životnej úrovne obcanov SR." " Slovenská republika definovala v Partnerskej dohode svoje priority v súlade s touto stratégiou a ich uplatnenie je cielené predovšetkým na zvýšenie hospodárskeho rastu SR, zníženie nezamestnanosti a zníženie regionálnych rozdielov." Informacná stránka Európskej komisie špecificky velké podniky nespomína, ale ani ich nevylucuje. Zmienuje sa však o malých a stredne velkých ako o priorite: "Overall, the reformed cohesion policy will make available up to EUR 351,8 billion to invest in Europe's regions, cities and the real economy. It will be the EU's principle investment tool for delivering the Europe 2020 goals: creating growth and jobs, tackling climate change and energy dependence, and reducing poverty and social exclusion. This will be helped through targeting the European Regional Development Fund at key priorities such as support for small and medium-sized enterprises where the objective is to double support from EUR 70 to 140 billion over the 7 years." Text 1. návrhu Partnerskej dohody na roky 2014-2020 uvádza aj nasledovné: "Hlavným cielom je preto vytváranie regionálnych inovacných systémov, pre ktoré je charakteristická existencia systémových väzieb medzi zdrojmi produkcie poznatkov (vzdelávacie inštitúcie a výskumné organizácie, vrátane malých privátnych výskumno - vývojových zložiek), sprostredkovatelmi (verejné a súkromné služby) a podnikatelským sektorom ( MSP a aj velké podniky )". V rokoch 2007 - 2013 plnil úlohu partnerskej dohody Národný strategický referencný rámec 2007 - 2013 . V nom sme skutocne nenašli informáciu o tom, že by sa mohli velké podniky uchádzat o eurofondy, na druhej strane sa však téme možností cerpania pre rôzne subjekty explicitne nevedel. V konecnom dôsledku tak podla dostupných informácii nie sme schopní jednoznacne potvrdit ani vyvrátit tvrdenie premiéra Fica a výrok preto hodnotíme ako neoveritelný. Dátum zverejnenia analýzy: 05.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

správa

stránka

Text


Áno, sú to ľudia (SaS a OĽaNO, pozn.) a ja v tomto si ich mimoriadne vážim, ktorí nie sú závislí na finančných skupinách, ktorí môžu otvárať kauzy, sa pozrite, kto otvára v parlamente kauzy. Či to bola kauza Bratislavského paroplynového cyklu, či to bola kauza SPP, či to bola kauza emisie, či to bola kauza zdravotných poisťovní a ich zlučovania v minulosti.

Jednotliví poslanci strany OĽaNo a strana SaS sa naozaj aktívne angažovali v medializácii a vytváraní tlaku na vyšetrenie spomínaných káuz. Viackrát k nim iniciovali aj parlamentné schôdze. Tento výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Kauza privatizácie Bratislavského paroplynového cyklu sa spomína v údajnom spise Gorila, pre ktorú chcela strana SaS zvolať mimoriadnu parlamentnú schôdzu a sám Lipšic podal podnet na preskúmanie zákonnosti privatizácie, ako aj trestné oznámenie na neznámeho páchateľa v súvislosti s kauzou Gorila. Pre kauzu SPP bola zvolaná mimoriadna schôdza parlamentu. Na jej zvolanie vyzbieral podpisy predseda SaS Richard Sulík. V kauze predaja emisií zverejnila Špeciálna prokuratúra zoznam profitujúcich firiem a osôb. Podľa denníku SME " Zverejnenie zoznamu prichádza po viac ako troch týždňoch, počas ktorých jej zverejnenie žiadal prezidentský kandidát Andrej Kiska a opozícia na čele s SaS. " Na túto kauzu však medzi prvými upozornil Pavol Frešo, ktorý podľa SME spochybňoval obchody s emisiami už v roku 2009. Daniel Lipšic podal podnet na daňový úrad, finančnú správu a úrad pre dohľad nad výkonom auditu pre podozrenie z krátenia daní spoločnosťou Penta pri zlučovaní dvoch súkromných zdravotných poisťovní Apollo a Dôvera v období prvej vlády premiéra Fica. Dátum zverejnenia analýzy: 19.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

schôdzu podnet trestné podpisy SME SME podnet


Vyvodil som politickú zodpovednosť (pri problémoch s el. systémom na daňových úradoch pozn.) tým, že som odvolal prezidenta, povereného z finančnej správy.

Ivan Mikloš dňa 20. februára 2012 odvolal šéfa finančného riaditeľstva Igora Krnáča. Odôvodnil to tým, že Krnáč nezvládol úlohy vo finančnej správe, ktoré súviseli so zavedením nového informačného systému KONS.

odvolal


...tam hlasovali všetci poslanci za, všetci prítomní poslanci za koalíciu, tých bolo 75. Traja boli na služobnej ceste, jeden bol zdá sa mi, že práceneschopný, ako reálne ochorel. No tak zo 79 hlasovalo 75 za, no ale z opozície nehlasoval nikto za.

Za vládny návrh ústavného zákona, ktorým sa mení Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov v treťom čítaní hlasovalo 75 poslancov . Poslanec Poliačik síce nehlasoval, ale po hlasovaní požiadal o pridanie poznámky do zápisu o tom, že bol za, len mal "problémy s hlasovacím zariadením".

Poslanci vládnej koalície, ktorí boli neprítomní :

Peter Osuský MOST-HÍD

Jozef Viskupič SaS

Zoltán Horváth SDKÚ

Tatiana Rosová SDKÚ

Ivan Štefanec SDKÚ

Poslanci vládnej koalície, ktorí nehlasovali : Martin Poliačik SaS

Opoziční poslanci, ktorí hlasovali ZA :

Anna Belousovová SNS

Rudolf Pučík SNS

hlasovalo 75 poslancov
požiadal


Pán Lopatka ako riaditeľ Sociálnej poisťovne, pán Lopatka bola naša nominácia (…) Človek z podnikateľského prostredia.

Ľuboš Lopatka bol nominantom SaS a v rokoch 2010 až 2012 generálnym riaditeľom Sociálnej poisťovne. Pred nástupom do tejto funkcie pôsobil ako regionálny riaditeľ pre strednú Európu spoločnosti zaoberajúcej sa výrobou produktov papierovej hygieny - Metsä Tissue. Galko o ňom v relácii hovoril v kontexte zlepšenia hospodárenia Sociálnej poisťovne. Už v prvom roku svojho pôsobenia v Sociálnej poisťovni sa Lopatkovi podarilo zlepšiť jej hospodárenie. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

nominantom rokoch riaditeľ hospodárenia rezignoval Hospodárenia


Maďarské veľvyslanectvo spoluorganizovalo dni vojnového zločinca Esterházyho na našom území.

Podľa portálu watson.sk sa Esterházyho dni konajú pod gesciou Veľvyslanectva MR, Kultúrneho inštitútu MR a Občianskeho združenia Spoločnosť J. Esterházyho. Podľa denníka SME , po 2. svetovej vojne bolo politickou agendou Jánoša Esterházyho rozbitie Československa a opätovné pričlenenie Slovenska k Maďarsku, začo bol v Československu odsúdený na trest smrti za vlastizradu. Trest mu bol zmiernený na doživotie. V roku 1993 bol Esterházy v Moskve oficiálne rehabilitovaný a v Poľsku mu bolo udelené vyznamenanie. Slovensko jeho rehabilitáciu neuznalo.

watson.sk

SME


Veď sa pozrite dnes, Grécko je v štrukturálnom prebytku, Irsko sa triumfálne vrátilo na finančné trhy, Španielsko Portugalsko sa spamätávajú.

Grécko v roku 2013 skutočne dosiahlo štrukturálny prebytok štátneho rozpočtu vo výške 2,14 % HDP. Írsko sa na finančné trhy triumfálne vrátilo 7. januára 2014 a Španielsko a Portugalsko sa takisto ekonomicky posúvajú z krízy a vracajú na finančné trhy. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Priebeh ukazovateľa štrukturálne saldo štátneho rozpočtu Grécka od roku 2005 znázorňuje nasledujúci graf. Grécko skutočne v roku 2013 dosiahlo štrukturálny prebytok 2,14 % HDP. Podľa správy TASR sa Írsku 7. januára 2014 podarilo predať 10-ročné štátne dlhopisy a emisia sa stretla s obrovským záujmom investorov. Dá sa teda povedať, že Írsko naozaj zažilo v januári "triumfálny" návrat na finančné trhy. TASR informovala 23. apríla 2014 s odvolaním na analýzu Slovenskej sporiteľne o tom, že krajiny PIIGS (Portugalsko, Írsko, Taliansko, Grécko a Španielsko) sa postupne spamätávajú z krízy a hlásia návrat na finančné trhy. Výrok celkovo hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 28.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

správy informovala


6700 eur je základný plat europoslanca, v čistom 6700 a potom je tam ešte 306 eur diéty (...).

Podľa stránky Európskeho parlamentu je mesačný plat pre europoslanca 8 484,05 eur v hrubom. Mzda podlieha dani na úrovni Európskej únie a tiež odvodom, v čistom je tak základný mesačný plat europoslanca 6 611,42 eu, čiže približne 6 700 eur. Poslanci Erópskeho parlamentu majú nárok na 306 eur denne na "diéty". Výrok hodnotíme ako pravdivý. Plat europoslanca "je stanovený ako 38,5 % základného platu sudcu Európskeho súdneho dvora, poslanci teda nemajú možnosť sami rozhodovať o výške svojich platov." Paušálny príspevok (diéty) predstavuje 306 eur a má slúžiť na pokrytie nákladov za každý deň participácie poslanca na oficiálnych aktivitách EP. Príspevok pokrýva náklady na ubytovanie v hoteloch, stravu a všetky ostatné súvisiace výdavky. Dátum zverejnenia analýzy: 15.01.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Európskeho parlamentu
306
Plat


keď sa hlasovalo o dočasnom eurovale, tak 18 poslanci SAS a traja poslanci za Obyčajných ľudí Igor Matovič, pani Jurínová a pán Viskupič nehlasovali. Všetci sa zachovali úplne rovnako.

Pri hlasovaní o Dodatku k Rámcovej zmluve medzi Belgickým kráľovstvom, Spolkovou republikou Nemecko, Estónskou republikou, Írskou republikou, Helénskou republikou, Španielskym kráľovstvom, Francúzskou republikou, Talianskou republikou, Cyperskou republikou, Luxemburským veľkovojvodstvom, Maltskou republikou, Holandským kráľovstvom, Rakúskou republikou, Portugalskou republikou, Slovinskou republikou, Slovenskou republikou, Fínskou republikou a Európskym finančným stabilizačným nástrojom, všeobecne známej ako euroval, ktoré bolo spojené s hlasovaním o dôvere vláde (11.10.2011) spomínaných 18 poslancov SaA a 3 členovia Obyčajných ľudí za návrh nehlasovali. Za návrh však hlasoval jeden poslanec za Obyčajných ludí Martin Fecko, v tom čase člen poslaneckého klubu SaS. Z toho vyplýva, že nie všetci členovia poslaneckého klubu SaS sa zachovali uplne rovnako.Rovnako je nutné poznamenať že hlasovanie sa netýkalo schvaľovania samotného eurovale ale iba dodatku k už odsúhlasenej zmluve, ktoré prebehlo 11.8.2011


Ekonomické trestné činy v celej západnej Európe končia na desiatich rokoch, no a pani ministerka to tuná má na 12 až 19 alebo až 20 rokov a plus ešte je možnosť to o tretinu navýšiť.

Nie je pravdou, že horné sadzby pri ekonomických trestných činov v celej západnej Európe nie sú vyššie ako desať rokov. V Spojenom kráľovstve je to pri trestnom čine legalizácie výnosov z trestnej činnosti až 14 rokov, v Nórsku pri závažných prípadoch až 15. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Ministerka spravodlivosti Mária Kolíková v decembri 2021 predstavila návrh novely Trestného zákona. V dôvodovej správe sa o.i. píše, že novela „navrhuje zosúladiť trestné sadzby za majetkové trestné činy” (s.28). Jedná sa o body 113 až 151 z návrhu novely (s.26). Pri niektorých paragrafoch novela hornú sadzbu znižuje, pri iných zvyšuje a to aj nad hranicu dvanástich rokov.

Pri niektorých ekonomických trestných činoch však už dnes platný Trestný zákon ráta s hornou sadzbou 12 až 20 rokov. Nie je to teda tak, že Kolíkovej novela bezprecedentne zvyšuje horné hranice trestných sadzieb pri ekonomických trestných činoch.

Jedná sa napríklad o trestné činy sprenevery (10-15 rokov), podvodu (10-15 rokov), nepovolenej prevádzky lotérií (12-15 rokov), legalizácie výnosu z trestnej činnosti (12-20 rokov). Tieto sadzby sú aplikovateľné v prípade, že je spôsobená škoda väčšieho rozsahu, alebo ak je obžalovaný členom nebezpečného zoskupenia.

Čo sa týka porovnania s krajinami západnej Európy, tresty za podobné trestné činy sú v niektorých západoeurópskych krajinách ozaj miernejšie. Napríklad v Nemecku sú trestné činy podvodu a legalizácie výnosov z trestej činnosti postihnuteľné odňatím slobody na 6 mesiacov až 10 rokov. Vo Francúzsku je maximálna dĺžka odňatia slobody za legalizáciu výnosov z trestnej činnosti taktiež najviac 10 rokov.

V ďalších západoeurópskych krajinách je situácia podobná. U našich susedov v Rakúsku je najvyšší možný trest odňatia slobody za podvod aj legalizáciu príjmov z trestnej činnosti 10 rokov.

V ďalších západoeurópskych krajinách sme porovnali sadzby konkrétne za trestný čin legalizácie príjmu z trestnej činnosti, ktorý je na Slovensku, ako už bolo povedané, postihnuteľný trestom odňatia slobody na 12 až 20 rokov. V Dánsku je najvyšší možný trest pre jednotlivca odňatie slobody na 8 rokov, v Belgicku to je 5 rokov, vo Švajčiarsku 5 rokov a v Holandsku 8 rokov.

V západnej Európe však nájdeme aj príklady krajín, pri ktorých to neplatí.

Napríklad v Spojenom kráľovstve je za podvod najvyššia sadzba 10 rokov odňatia slobody, no horná sadzba za legalizáciu výnosov z trestnej činnosti je 14 rokov. V Nórsku je horná sadzba za podvod 6 rokov. V závažných prípadoch je však v Nórsku možné odsúdiť za legalizáciu výnosov z trestnej činnosti až do výšky 15 rokov.

predstavila správe návrhu ráta podvodu legalizácie 10 Rakúsku Dánsku Belgicku Švajčiarsku Holandsku podvod 14 6 15


...to zákon predpokladá, že kandidovať môže jednak politik, ale aj občan, ktorý v politike nebol...

Podľa Ústavy SR čl. 101 ods. 3 a čl. 103 ods. 1, môže za prezidenta kandidovať každý občan Slovenskej republiky, ktorý je voliteľný za poslanca NR SR, ktorý v deň voľby dosiahol vek 40 rokov a ktorého navrhne minimálne 15 poslancov NR SR alebo občania, pričom vyzbieraných musí byť minimálne 15 000 podpisov občanov SR. Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože Ústava bližšie nešpecifikuje politickú minulosť kandidáta, čiže predpokladá, že za prezidenta môže kandidovať aj človek bez politických skúseností. Podľa čl. 103 ods. 4 toho istého zákona v prípade, ak “ za prezidenta bude zvolený poslanec Národnej rady Slovenskej republiky, člen vlády Slovenskej republiky (...) odo dňa zvolenia prestane vykonávať svoju doterajšiu funkciu. ” Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ústavy SR
čl. 103


...TIS vydala správu, že TTSK je predposledná (v rebríčku transparentnosti, pozn.).

Podľa prieskumu miery transparentnosti, ktorý uverejnila Transparency International sa Trnavský kraj nachádza na siedmom mieste z ôsmych slovenských krajov, teda na predposlednom mieste. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Transparency International


Keď sme robili rovnú daň (2004, pozn.), mal som tú možnosť, česť pri tom byť, nezamestnanosť bola vysoká, no a pozrite sa, nasledujúce roky išla nezamestnanosť prudko dolu.

Podobný výrok sme overovali V politike 31. januára 2016 . Počas druhej Dzurindovej vlády sa v roku 2004 realizovala daňová reforma , ktorej súčasťou bolo zjednotenie DPH na úrovni 19 % z predchádzajúcej hodnoty 20 % a 14 %. Sulík zároveň pomáhal pri tvorbe a úprave daňovej reformy. Je pravdou, že nasledujúce roky (až do roku 2009) išla nezamestnanosť výrazne dole. Podotýkame, že vo výroku nehodnotíme vzťah medzi rovnou daňou a výškou nezamestnanosti. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V politike 31. januára
daňová reforma
predchádzajúcej
pomáhal
tvorbe


Zoberme si Nemecko pred dvoma mesiacmi. CDU, CSU zahlasovalo s extrémistami pri migrantoch, myslím, že to bolo a zrazu každý hovoril, že CDU CSU sa vydalo zlou cestou a pôjde s extrémistami do vlády. Nič také sa nestalo. CDU, CSU bude mať nového premiéra Merza.

Nemeckí kresťanskí a sociálni demokrati (CDU/CSU) predložili v parlamente rezolúciu, sprísňujúcu imigračné pravidlá, ktorá získala aj podporu poslancov z krajne pravicovej strany Alternatíva pre Nemecko (AfD). Predseda CDU/CSU a budúci kancelár Friedrich Merz však akúkoľvek ďalšiu spoluprácu s AfD vylúčil. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

29. januára 2025 nemecký parlament schválil výzvu vláde, predloženú kresťanskými demokratmi z CDU/CSU, ktorá by sprísnila pravidlá migračnej politiky a tým obmedzila nelegálnu migráciu. Okrem iného obsahovala aj požiadavku na trvalé hraničné kontroly či odmietanie migrantov bez dokumentov. Návrh prišiel počas predvolebnej kampane a po sérií smrteľných útokov spáchaných cudzincami.

Podľa agentúr AFP a DPA rezolúciu podporila aj krajne pravicová strana AfD. Hlasovanie preto vyvolalo obavy, a to najmä v radoch sociálnych demokratov (SPD) a Zelených, ktorí ho označovali za „prelomenie tabu ,“ či „pretrhnutie hrádze“ a „pád protipožiarneho múru.“ V dôsledku toho v niekoľkých nemeckých mestách, proti sprísneniu imigračných pravidiel a spolupráci s AfD, protestovali stovky až tisíce ľudí.

Samotný návrh zákona však parlamentom neprešiel . Upravený obsahoval aj obmedzenie zlučovania rodín utečencov či rozšírenie kompetencií nemeckej pohraničnej polície.

Aj keď sa predseda CDU/CSU a budúci kancelár Friedrich Merz zaviazal sprísniť hraničné kontroly a ukončiť nelegálnu migráciu, spoluprácu s AfD zásadne vylučuje . Vznikne tak „veľká koalícia“ s SPD, ktorá vo voľbách skončila tretia so ziskom 16,4 percenta voličov. Spoločne 28. apríla 2025 schválili aj koaličnú dohodu „Zodpovednosť za Nemecko“ a 6. mája na druhý pokus parlament Merza zvolil za kancelára.

výzvu
požiadavku
útokov
podporila
tabu
protestovali
neprešiel
obsahoval
zaviazal
vylučuje
dohodu
druhý pokus


...Globsec (...) za štátne peniaze, státisíce, ktoré im dal Miro Lajčák...

Globsec dostáva dotácie z rôznych častí štátnej sféry, najväčším je ministerstvo zahraničných vecí, ktoré v roku 2019 prispelo čiastkou 450 000 €. Podporuje ho však aj ministerstvo financií s 175 000 € (2019) a 180 000 € (2018). V roku 2018 dostal Globsec podporu aj od ministerstva vnútra, Sekcie európskych programov, vo výške viac než 319 500 €. Výrok Andreja Danka hodnotíme ako zavádzajúci, keďže nielenže naznačuje, že ministerstvo zahraničných vecí je výlučným (štátnym) podporovateľom Globsecu, ale taktiež uvádza ministra zahraničných vecí a európskych záležitostí Miroslava Lajčáka ako jediného, kto poskytol (v mene MZV) dotáciu pre Globsec. Všetky spomínané údaje a zmluvy sú bližšie dostupné na Centrálnom registri zmlúv . K vyjadreniu Andreja Danka ohľadom Globsecu Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí SR 12. júna 2019 poskytlo nasledujúce stanovisko: “ Bratislavské fórum Globsec je medzinárodne rešpektovaná konferencia, ktorá patrí medzi svetovú špičku. Globsec sa nepochybne stal súčasťou pozitívneho zahraničnopolitického imidžu Slovenska na globálnej úrovni a zvyšuje jeho medzinárodnopolitické postavenie. Ministerstvo zahraničných vecí je hrdým partnerom tejto konferencie už 14 rokov a je rado, že sa koná práve tu. Nástroj takýchto globálnych rozmerov nemá žiadna susedná krajina k dispozícii. Ako spoluorganizátor a strategický partner sa ministerstvo podieľa na financovaní nákladov konferencie maximálne do úrovne 15 – 20 percent z celkového rozpočtu. ”

Globsec

podporu

Centrálnom registri zmlúv


Keď sme preberali Bratislavskú župu, tak spolu so skrytými dlhmi sme mali dlžoby niekde 44 - 45 000 000 € záväzky. V tejto chvíli máme okolo 36- 37 000 000 €.

Pavol Frešo spolu s podpredseda BSK pre ekonomiku Ivom Nesrovnalom informovali na tlačovej konferencii 6. mája 2013 o výške dlhu v Bratislavskom samosprávnom kraji. Na tlačovej konferencii prezentovali stav záväzkov v k 31.decembru 2009 a k 5. máju 2013. K 31. decembru 2009 boli záväzky spolu vo výške 44,56 mil. euro. K 5. máju 2013 boli záväzky na úrovni 36,95 mil. euro. Demagog.sk však nezistil oficiálnu analýzu, dokument, ktorý by tieto čísla potvrdzoval. Predseda BVS by mal analýzu, z ktorej na tlačovej konferencii vychádza verejne sprístupniť. Demagog.sk taktiež nezistil celkový objem nevysporiadaných záväzkov v roku 2009. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Graf zverejnený na tlačovej konferencii 6. mája 2013.

Podľa p ortálu Ineko, ktorý mapuje hospodárenie samospráv, je pravdou, že zostatok dlhu k 31. decembru 2009 bol na úrovni približne 19,82 milióna euro (Bankové úvery a výpomoci). Dlh na obyvateľa predstavoval 32 euro, počet obyvateľov bol 616 578. Demagog.sk nezistil objem nevysporiadaných záväzkov v roku 2009. Medzi takéto nevysporiadané záväzky však napríklad patril záväzok voči Slovak Lines takmer 5 miliónov euro. Dlh BSK sa znížil aj splatením dlhodobej výpomoci zo strany Ministerstva financií SR vo výške 4,8 milióna euro, ktorú dostali v roku 2009 (Záverečný účet 2009, s. 55).

Uvádzame vývoj dlhu v BSK. Záverečný účet za rok 2012 ešte nie je k dispozícií. Zdroj Záverečné účty (2009 - s. 45, 2010 - s. 12, 2011 s. 22) a portál Ineko .

Na aprílovom rokovaní zastupiteľstva BSK sa prerokoval a schválil návrh na zmenu rozpočtu 2013 (dokument č. 8), ktorí na strane príjmov upravil počet prijatých úverov o 3 mil. euro od pôvodného plánu.

"Zníženie novoprijatých úverov o sumu 3,02 mil. EUR. Z pôvodnej sumy 6 mil. EUR zostala len plánovaná piata (posledná) tranža z EIB vo výške 2,98 mil. EUR ...z dôvodu zníženia sumy prijatých úverov v roku 2013 zníženie výdavkov o 151,9 tis. EUR pri splátkach z úverov a 24,9 tis. EUR pri splácaní istín."

Demagog.sk nezistil oficiálnu analýzu, ktorá mala byť vypracovaná a má hovoriť o výške záväzkov na úrovni 37 miliónov euro ku 5. máju 2013. Žiaden takýto dokument na nenachádza na stránke Bratislavského samosprávneho kraja a nebolo ani predmetom aprílového rokovania.

konferencii
p
ortálu
Slovak Lines
Záverečné účty
Ineko
rokovaní


Predpokladaný v tomto roku rast cien, predpokladáme, že bude 3 a pol percenta. Čo je viac, ako bolo vlani. Z toho vplyv balíčka, ktorý sme museli ale prijať kvôli dôsledkom bývalého vládnutia, je 0,7 desatiny percenta. Takže je evidentné, že nie väčšinový, že väčšinový podiel na tomto raste cien nemá vládny balíček, ale majú svetové ceny,...

Prognóza (pdf) Ministerstva financií zo 14. septembra 2010 odhaduje infláciu CPI na rok 2011 na 3,7%, harmonizovaná inflácia by mala dosiahnuť 3,5%. Prognózy MF z júna ešte hovorili o úrovni 3,0% na rok 2011, čo je nárast o 0,7%. Najnovšia makroekonomická prognóza (.pdf) MF SR z 8. februára 2011 predpokladá infláciu v roku 2011 na úrovni 3,5%. O tom aký ma vplyv ozdravný balíček na rast cien sa píše práve v septembrovom materiály. Na štvrtej strane uvádza, že celkový vplyv navrhovaných opatrení (zvýšenie sadzby na pivo - neprešlo; zvýšenie sadzby na tabak a tabakové výrobky; zrušenie daňového oslobodenia pri energetických daniach; zrušenie daňového zvýhodnenia pre biopalivá v zmesi s fosílnym palivom; poplatok pre štátne hmotné rezervy; poplatok za likvidáciu jadrových zariadení; diaľničné známky) na priemernú ročnú infláciu (p.b.) na rok 2011 by mal byť 0,98 %(t.j. príspevok k inflácii).

Prognóza
makroekonomická prognóza (.pdf)


Môžem vám doniesť judikatúru z Európskeho súdu pre ľudské práva, ktorá potvrdzuje, že ak médiá používajú voči politikom expresívne výrazy, útočia na nich. Je aj právo politika v určitej situácii používať expresívne výrazy a brániť sa.

Na základe dostupných informácií sa nikde explicitne nepíše, že by mal politik právo sa vyjadrovať expresívne v reakcii na expresívne vyjadrenia médií. Dotknutá osoba má právo na reakciu, avšak vhodným spôsobom. Z tohoto dôvodu označujeme výrok za zavádzajúci.

Problematiku slobody prejavu vo svojej judikatúre rozvíja Ústavný súd SR. V rámci sekcie Všeobecné východiská rozhodovacej činnosti ústavného súdu pri konflikte slobody prejavu a práva na ochranu osobnosti (zhrnutie časti odôvodnenia nálezov ústavného súdu) dokumentu Sloboda prejavu a súdna moc od predsedníčky ÚS – JUDr. Ivetty Macejkovej, PhD. – sa v bode štyri píše: „ Sloboda prejavu predstavuje jeden zo základných pilierov demokratickej spoločnosti, jednu zo základných podmienok jej rozvoja a sebarealizácie jednotlivca. Uplatňuje sa nielen vo vzťahu k „informáciám“ a „myšlienkam“, ktoré sa prijímajú priaznivo, resp. sa pokladajú za neurážlivé a neutrálne, ale aj k tým, ktoré urážajú, šokujú alebo znepokojujú štát alebo časť obyvateľstva. “ (.pdf, s. 21) Ako sa ďalej v dokumente na strane 24 píše: „ 2. Tlač je strážny pes demokracie, hrá významnú úlohu v právnom štáte. 3. Novinári majú (sociálnu) povinnosť poskytovať informácie a myšlienky týkajúce sa všetkých záležitostí verejného záujmu a verejnosť má právo dostať také informácie. 4. Novinári môžu používať určitú mieru preháňania a provokácie. “ (.pdf, s. 24)

Slovenskí novinári tak majú právo sa vyjadrovať, i keď sa to premiérovi nepáči. Toto právo je zároveň zaručené Dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd zo 4. novembra 1950, ktorý v čl. 10 ods. 1 ustanovuje: „ Každý má právo na slobodu prejavu. Toto právo zahŕňa slobodu zastávať názory a prijímať a rozširovať informácie alebo myšlienky bez zasahovania štátnych orgánov a bez ohľadu na hranice. Tento článok nebráni štátom, aby vyžadovali udeľovanie povolení rozhlasovým, televíznym alebo filmovým spoločnostiam. “ Dnes je garantom dodržiavania práv Dohovoru Európsky súd pre ľudské práva, ktorý spomína aj Fico.

Na strane štyri vyššie spomínaného dokumentu sa predsedníčka vyjadruje: „ Orgány verejnej moci v zásade nie sú ani oprávnené posudzovať správnosť a prípustnosť prejavených názorov. Dôsledkom takéhoto postupu by bolo zavedenie cenzúry, ktorá je v zmysle čl. 26 ods. 3 ústavy vylúčená. “ (.pdf, s. 4)

„ Nesmie však ísť o svojvoľný a zlomyseľný útok. Sloboda vyjadrovania sa nesmie stať povolením na rozsiahle urážanie, znevažujúce vyhlásenia a negatívne hodnotiace úsudky, ktoré nemajú nič spoločné s politickými otázkami. “ (.pdf, s. 5)

Na stránke najpravo.sk sa píše: „Novinári (či vo všeobecnosti médiá) sú sprostredkovateľmi nielen kritiky a kontroly verejnosti voči politikom, ale tiež názorov a reakcií, ktoré politici adresujú verejnosti... Ak preto verejne činná osoba považuje úvahu o svojej možnej protekcii za spôsobilú vzbudiť u časti verejnosti mylný dojem, má nepochybne možnosť sa proti takejto interpretácii vhodnou formou verejne ohradiť a viesť v tomto smere prípadne polemiku s uvedeným hodnotiacim úsudkom.“ (z nálezu Ústavného súdu SR z 18. apríla 2013, sp. zn. IV. ÚS 492/2012-67) .

Je zrejmé, že dotknutá osoba má právo reagovať na útoky zo strany médii, ale vsuvka expresívnych výrazoch, zdá sa, bola vložená premiérom len účelovo.

dokumentu Dohovorom najpravo.sk


o hovoríte o kumulácii (krytia dlhov, pozn.), ktorá je niekde medzi 300-400 miliónmi eur, v budúcom roku by mohla už dosiahnuť sumu 400 miliónov eur.

Podľa správy o vývoji dlhu z dielne Ministerstva zdravotníctva SR pre vládu, ktorej závery publikovala agentúra TASR bol k 1. máju 2014 dlh v zdravotníctve 318,9 miliónov eur, Health Policy Institute (HPI) hovorí o dlhu 330 miliónov eur ku koncu roka 2013. Štátny Inštitút finančnej politiky z dát ministerstva zdravotníctva odhaduje , že dlh za rok 2014 by mal vzrásť o zhruba 60 miliónov eur a zvýšiť tak celkový dlh zdravotníctva na konci tohto roku nad úroveň 400 miliónov eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

publikovala hovorí odhaduje


Že Minister financií prestal riadiť svoju koalíciu, keď Sme rodina pomohla otvoriť Smeru schôdzu, kde boli absolútne nepodložené absolútne vymyslené obvinenia práve predsedu už prezidenta finančnej správy pána Žežulku. Úplne ľahko vyvrátiteľné. Dokonca Sme rodina hlasovala aj za to uznesenie, až ja ako opozičný poslanec musel zvolať mimoriadne zasadnutie finančného výboru, kde dostal prezident finančnej správy priestor, aby sa obhájil, aby tieto smiešne obvinenia jasne vyvrátil a ukázal, že tá finančná správa si robí svoju prácu.

Sme rodina hlasovala za schôdzu iniciovanú Smerom a taktiež hlasovala za uznesenie. Na schôdzi Robert Fico prezentoval okrem iného aj obvinenia voči súčasnému prezidentovi finančnej správy Žežulkovi, ten bol obvinenia vysvetľovať na mimoriadnom finančnom výbore. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Robert Fico obvinil Žežulku z korupcie na základe údajnej uniknutej komunikácie medzi Žežukom a Suchobom, tú na internete zverejnil anonym. Žežulka mal podľa Ficovho obvinenia zobrať 2 až 5 mil. eur za to, že finančná správa bude naďalej spolupracovať so Suchobovou firmou Alexis. FS taktiež firme dlžila asi milión eur a to za faktúry vystavené od mája do novembra 2020, podľa obvinení žiadal Žežulka 10% z ich hodnoty za uhradenie .

Svoje obvinenia prezentoval Fico 6. októbra na mimoriadnej schôdzi , ktorú sa mu podarilo otvoriť s podporou Sme Rodina či poslancov okolo Petra Pellegriniho a Tomáša Tarabu. Fico chcel na schôdzi prijať uznesenie “k zneužívaniu inštitútov trestného práva na rozklad demokratického a právneho štátu”, za jeho prijatie hlasovali so Smerom aj poslanci strany Sme rodina.

Žežulka sa k obvineniu vyjadril 20.októbra 2022 na mimoriadnom finančnom výbore, ktorý zvolal Viskupič ako predseda Výboru NRSR pre financie a rozpočet (.docx, str.1). Argumentoval hlavne časovým nesúladom. Informáciu o tom, že by sa mal stať novým prezidentom finančnej správy totiž ministerstvo financií zverejnilo 19. novembra 2020, prezidentom sa mal stať od 1.decembra 2020. Faktúry, ktoré Fico v obvinení spomína, boli pritom zaplatené k 18. novembru a podľa slov Žežulku úhrada faktúr trvá 20 dní.

Žežulka podal sám na seba podnet, o výsledkoch bude finančná správa informovať Národnú kriminálnu agentúru.

obvinil
zverejnil
obvinenia
uhradenie
mimoriadnej schôdzi
uznesenie
hlasovali
vyjadril
zvolal
zverejnilo
mal


Nie my neustupuje, my sme ani pod tým textom (od návrhu Mikuláša Dzurinda pri zákone o štátnom občianstve, pozn.) neboli podpísaní.

Je pravda, že poslanci za KDH sa nepodpísali pod pozmeňovací návrh SDKÚ, ktorý bol predložený ešte v máji 2010. Pred hlasovaním o návrhu novely zákona z dielne SDKÚ-DS, SaS a Most-Híd vo februári 2011 však bola prijatá dohoda , podľa ktorej malo KDH podporiť tento návrh, a tak získať podporu svojmu návrhu novely zákona o štátnej službe. Dátum zverejnenia analýzy: 07.03.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

pozmeňovací návrh
dohoda


V roku 2008 v tejto dani (daň z právnických osôb, pozn.) sme vyberali viac v štátnom rozpočte, dokonca v tomto čase o 100 miliónov eur, než dnes. Vtedy sme mali rovnú daň 19%-nú, dnes máme 23%-nú.

Výrok Ivana Štefanca hodnotíme ako pravdivý. Na dani z príjmov právnických osôb (PO) sa vybralo viac v roku 2008 v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2013 o takmer 100 mil. eur. V roku 2008 bola daň z príjmu PO na úrovni 19 %. Od roka 2013 na úrovni 23 %.

právnických osôb


Výrok predsedy liberálov je v značnej miere zavádzaním.

informáciu


Napríklad si myslí veľká časť Britov, že povedzme nejak 30% všetkých peňazí, ktoré idú na detské prídavky vo Veľkej Británii, tak ide na deti migrantov, proste aj z mimo EÚ, aj z EÚ, pričom pravda je, že sa jedna o 0,3% a tak ďalej a tak podobne.

Iniciatíva The UK in the Changing Europe 9. júna 2016 priniesla informáciu, ktorá potvrdzuje Šebejov výrok: " 14% of us think that 30% of UK Child Benefit goes to children abroad and 23% of us think 13% does ". Toto číslo predstavovalo naozaj len 0,3 % . Šebej však v rámci svojho výroku do istej miery preháňal, keď túto vzorku opýtaných označil za “veľkú časť Britov”, v skutočnosti išlo len o 14 percent respondentov. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. V decembri 2013, 20 400 prípadov, ktorý boli priznané detské prídavky reprezentovalo 34 268 detí, ktoré žijú v inom štáte štátov Európskeho ekonomického priestoru. Toto číslo predstavovalo naozaj len 0,3 % .

priniesla
0,3 %
0,3 %
Child Tax Credit
0,26 %


Ja si myslím, že veľmi dobrý. V pondelok na Všetkých svätých sme 4 hodiny strávili vo veľmi pokojnej atmosfére. Dnes sme sa o všetkých týchto otázkach porozprávali a som je veľmi dobre porozumel a myslím si, že nie po prvýkrát veľmi dobre.

Oficiálnu zmienku o tomto stretnutí sa nám nepodarilo nájsť.


Byť predsedajúcou krajinou sa vám pritrafí pri 28 členských štátov za 14 alebo za 15 rokov.

Predsedníctvo Rady Európskej únie rotuje medzi členskými krajinami EÚ.Od roku 2007 sa vytvárajú predsednícke triá, tri krajiny, ktoré spoločne určujú hlavné témy počas 18 mesiacov. Tento postup bol oficiálne zakotvený v Lisabonskej zmluve ( 2009 ). Predsedníctvo danej krajiny trvá 6 mesiacov, predsedníctvo preberajú krajiny 1. januára a 1. júla. Pri súčasnom počte členských krajín skutočne platí, že raz za 13-14 rokov bude daná krajina predsedovať Rade EÚ. Hodnotíme výrok Roberta Fica ako pravdivý. Základným princípom, ako je predsednícke trio zostavené, je pravidelná rotácia "malých" a "veľkých" štátov. Medzi hlavné úlohy predsedníctva patrí plánovanie a vedenie zasadnutí Rady EU a jej prídavných orgánov a zastupovanie rady vo vzťahoch s inými inštitúciami EU. Počas predsedníctva vedú dané krajiny všetky zasadnutia na všetkých úrovniach Rady EU . " Trio predsedníctiev stanovuje dlhodobé ciele a pripravuje spoločný program, v ktorom určuje témy a hlavné otázky, ktorými sa bude Rada zaoberať počas 18 mesiacov. Na základe tohto programu potom každá z troch krajín vypracuje vlastný podrobnejší 6-mesačný program. " Ako sa postupne rozšírila EÚ, predsednícku úlohu vystrieda viac štátov, preto aj čas, koľko trvá, kým daný členský štát znovu zastáva predsednícku funkciu, sa predĺžuje. Po rozšírení únie v roku 2004, Slovinsko bolo prvou novou členskou krajinou v roku 2008, ktorá predsedala Rade. Podľa predbežného plánu Slovinsko bude predsedajúcou krajinou opäť v roku 2021. Česko predsedalo Rade v roku 2009, túto funkciu by malo zastávať znovu v roku 2022. Maďarské a poľské predsedníctvo sa konalo v roku 2011, predsedovať budú opäť po sebe, v druhej polke 2024 a začiatkom roka 2025. Súčasne predsedá Rade EÚ Slovensko , a to do 1. januára 2017. Znovu zastávať túto pozíciu budeme v roku 2030. Podobné 13-14 ročné intervaly platia aj pre ďalšie členské krajiny .

2009
predsedníctva
Rady EU
Slovinsko
Česko
Maďarské
poľské
Slovensko
členské krajiny
Návrhy


A zároveň od 1. januára vláda uznesením rozhodla, že vo všetkých rezortoch a štátnych podnikoch toto bude pravidlom. Takže tu ide o realitu, na ktorej nám záleží. Nie o slovíčka alebo vaše pocity, vaše hodnotenia. (elektronické anonymné aukcie.pozn.)

Vláda rozhodla , že od 1. januára 2011 musia všetky rezorty zadávať zákazky prostredníctvom elektronickej aukcie ( uznesenie vlády SR č. 653 z 24. septembra 2010).

rozhodla uznesenie


Slovensko tam bude prispievať hotovosťou v tej spomínanej výške 660 miliónov eur, potiaľ by to ešte bolo snáď v poriadku, ale čo v poriadku nie je, že tá zvyšná suma do úrovne 5,8 miliárd eur, čo je porcia alebo podiel Slovenska na celkovej sume 700 miliárd eur, tak pri tej zvyšnej sume sa hovorí len o nejakej kombinácii medzi vystavenými zárukami a takzvaným kapitálom na požiadanie...

Ako píše napríklad Sme : "Slovensko bude ročne platiť 132 miliónov eur, za päť rokov tak dáme 660 miliónov eur. Návrh presadilo Nemecko a Slovensko ho podporovalo." Sme 22. marca : "Slovensku a ďalším chudobnejším krajinám únie sa podarilo dohodnúť, že do takzvaného stáleho stabilizačného mechanizmu, ktorý vznikne v polovici roku 2013, prispejú menej, ako sa pôvodne počítalo." V prípade Slovenska to znamená, že náš podiel na novom Eurovale nebude cez hotovosť a rôzne druhy záruk vo výške 6,9 miliardy eur, ale 5,8 miliardy eur.

Sme
Sme 22. marca


Aj naše, povedal by som, mierové zbory alebo humanitárni pracovníci cirkvi, pôsobia na tých kurdských územiach (...).

Na severe Iraku - na kurdských územiach, skutočne pôsobili slovenskí humanitárni pracovníci. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Slovenská lekárka Zuzana Dudová pôsobila od roku 2016 na severu Iraku, v Kurdistane, najprv pod projektom Aid to Children Need, neskôr v rámci tímu z Vysokej školy sv. Alžbety pod vedením prof. Krčméryho. Dobrovoľníci z tejto vysokej školy tam prevádzkujú dve nemocnice (informácie k školskému roku 2017/2018 ). V Kurdistane, na severe Iraku, pôsobila aj Michaela Guldanová z organizácie Človek v ohrození. Michaela sa podieľala na koordinácií rekonštrukcii škôl, výstavbe nových tried a školení učiteľov. Okrem toho zaslal slovenský Červený kríž v decembri 2016 finančnú podporu 3 500 eur na pomoc ľuďom v Sýrií, presnejšie na evakuáciu tisícok ľudí v núdzi z východnej časti mesta Aleppo. Kresťanom na severe Iraku pomáha aj Slovenská katolícka charita . Dátum zverejnenia analýzy: 16.04.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

lekárka
Zuzana Dudová
dve nemocnice
2017/2018
pôsobila
kríž
Slovenská katolícka charita


Toto (nesmie sa opakovať hlasovanie v rozpore s dohodou, pozn.) my potvrdili aj jednotlivci už ten deň, ktorých sa to týkalo...

Či hlasujúci poslanci tiež potvrdili Jánovi Figeľovi, že sa to nesmie opakovať (a teda už nebudú hlasovať proti vládnym návrhom), sa nám nepodarilo overiť.


(...) sporivosť dosahuje 15-ročné maximá.

V médiách sa objavili informácie o dosiahnutí 15-ročných maxím sporivosti, čo potvrdzujú aj dáta Národnej banky o hrubých úsporách domácností. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Eurostat prináša údaje o sporivosti jednotlivých štátov pre roky 2005- 2014. Štvrťročné dáta sú dostupné len pre celú eurozónu. Sporenie Slovákov dosahuje 15-ročné maximá, uviedol portál aktualne.atlas.sk. Podobne o 15- ročných maximách informuje VÚB banka. Pôvodný zdroj svojich tvrdení však ani jeden článok neuvádza. Národná banka prináša nasledujúci graf, ktorý mapuje hrubé úspory domácností na Slovensku v miliónoch eur počas obdobia 1999- 2014. Podľa tohto grafu možno povedať, že v roku 2014 bola sporivosť za posledných 15 rokov najvyššia. NBS prináša kvartálne dáta pre roky 2014 a 2015(do 3. kvartálu), podľa ktorých možno usúdiť, že najvyššia sporivosť bola v poslednom kvartály roka 2014. Dátum zverejnenia analýzy: 08.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Sporenie
VÚB
Národná banka


V súčasnom (zákone o slovenskej informačnej službe, pozn.) sa nehovorí, že cez Radu obrany štátu premiér môže vydávať, teda táto rada obrany štátu, na ktorej čele je predseda vlády s polu s ďalšími ministrami a riaditeľmi spravodajských služieb. Môžu dávať týmto spravodajským službám úlohy.

V súčasnom zákone o slovenskej informačnej službe je skutočne uvedené, že Rada obrany štátu, respektíve jej predseda, zadáva informačnej službe a jej predseda je jej zodpovedný. Nepodarilo sa nám však zistiť, aké je zloženie rady obrany štátu a či je skutočne predseda vlády na jej čele. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa súčasnej verzii zákona o slovenskej informačnej služby § 3: 3) " Rada obrany štátu ukladá prostredníctvom svojho predsedu písomne informačnej službe úlohy v rozsahu jej pôsobnosti podľa § 2 tohto zákona ." V inom paragrafe rovnakého zákona je potom uvedené, že " Na čele informačnej služby je riaditeľ, ktorý je za výkon svojej funkcie zodpovedný Rade obrany štátu ." Dátum zverejnenia analýzy: 10.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zákona


Slovenská národná strana napríklad nehlasovala za to, aby sa v parlamente hrala slovenská hymna a nehlasovali, hlasovali za zrušenie víz pre Kosovo a Turecko, hlasovali za vyslanie slovenských vojakov na ruské hranice, hlasovali za rozšírenie Severoatlantickej aliancie o Čiernu Horu,(...).

Slovenská národná strana nehlasovala za hranie slovenskej hymny v parlamente, hlasovala za rozšírenie NATO o Čiernu Horu a taktiež hlasovala aj o vyslaní slovenských vojakov na cvičenie do Lotyšska. Poslanci za SNS, ktorí sú členmi brannobezpečnostného výboru, za návrh zrušenia vízovej povinnosti občanom Kosova a Turecka nehlasovali. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. 18. apríla 2016 sa konala druhá schôdza 7. volebného obodbia Národnej rady Slovenskej republiky. Na tejto schldzi Peter Pčolinský (Sme rodina) vystúpil s procedurálnym návrhom, aby pred každým zasadnutím NR SR zaznievala štátna hymna. Zo Slovenskej národnej strany (SNS) podporil návrh len Dušan Tittel, ostatní sa zdržali hlasovania, alebo boli neprítomní. Návrh neprešiel. Poslanci za stranu ĽSNS návrh Pčolinského podporili. Taktiež neprešiel ani rozširujúci návrh Martina Fecka (OĽaNO-NOVA), aby sa hymna hrala pred aj po každej schôdzi. Z klubu SNS tento návrh nepodporil nikto. Kotlebovi poslanci tento návrh podporili, Marian Kotleba aj Milan Uhrík sa pritom zdržali hlasovania. Podľa informácií na stránke NR SR , poslanci majú právo podávať procedurálne návrhy, ktoré sa týkajú spôsobu prerokúvania veci a časového a vecného postupu rokovania národnej rady. Prednesenie procedurálneho návrhu môže trvať najviac jednu minútu. Poslanec môže napríklad navrhnúť, aby sa o dvoch bodoch programu viedla spoločná rozprava, aby bolo rokovanie prerušené, aby sa pokračovalo v rokovaní aj po 19:00 hodine atď. O procedurálnych návrhoch rozhoduje národná rada hlasovaním. Návrh za rozšírenie Severoatlantickej aliancie o Čiernu Horu bol prerokovávaný na piatej schôdzi Výboru Národnej rady SR pre obranu a bezpečnosť, ktorá sa konala dňa 7. júna 2016 ako Návrh na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky s Protokolom k Severoatlantickej zmluve o pristúpení Čiernej hory. O návrhu sa hlasovalo na šiestej schôdzi NR SR dňa 14. júna 2016. Návrh prešiel, pričom všetci prítomní členovia klubu SNS hlasovali za. Na tejto schôdzi výboru bol prerokovaný aj návrh o readmisii osôb medzi Európskou úniou a Tureckom ako Návrh Rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom readmisnom výbore k rozhodnutiu spoločného readmisného výboru o vykonávacích ustanoveniach pre uplatňovanie článkov 4 a 6 dohody medzi Európskou úniou a Tureckou republikou o readmisii osôb s neoprávneným pobytom od 1. júna 2016. Turecko sa prijatím dohody priblížilo o ďalší krok k bezvízovému styku s EÚ, víza však neboli zrušené a nebudú, pokiaľ Turecko nesplní podmienky dané Európskou úniou. O možnom bezvízovom styku Turecka, Ukrajiny a Kosova sa rokovalo na brannobezpečnostnom výbore 4. októbra 2010 , išlo o "N ávrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Kosovo, Turecko, Ukrajina) a predbežné stanovisko MV SR ". Ako to vyplýva zo zápisnice (.doc), výbor neprijal platné rozhodnutie, ani jeden člen výboru za tieto návrhy nehlasoval. 2. februára 2017 Národná rada SR schválila vyslanie slovenských vojakov v rámci spoločnej výcvikovej misie krajín Vyšehradskej štvorky do Lotyššska. Okrem Štefana Zelníka všetci prítomní poslanci z SNS hlasovali za návrh. O vyslaní vojakov sa hlasovalo na 12. schôdzi NR SR. Vyslanie slovenských vojakov do Pobaltia avizoval minister obrany Peter Gajdoš na júlovom summite NATO ešte v roku 2016 vo Varšave. Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

apríla
druhá
Peter Pčolinský
Martina Fecka
NR SR
Návrh
hlasovalo
návrh
Turecko
podmienky
4. októbra 2010
zápisnice
vyslanie


Navýšenie počtu asistentov v školách pre deti so zdravotným znevýhodnením.

Tento faktický výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže vláda R. Fica začiatkom septembra 2014 navýšila počet asistentov v školách pre deti so zdravotným znevýhodnením.

navýšila rozpočet TASR SITA


OECD hovorí, že máme najmenej výkonnú verejnú správu v porovnaní so všetkými ostatnými krajinami OECD.

Organizácia pre rozvoj a spoluprácu (OECD) uverejnila v júni 2017 správu s názvom Economic Survey of the Slovak Republic 2017. Súčasťou tejto správy sú aj rebríčky s rôznymi ukazovateľmi, medzi ktoré patrí aj rebríček výkonnosti verejnej správy (Efectiveness of public administration). V tomto rebríčku Slovensko zaostalo za všetkými členskými krajinami a umiestnilo sa na poslednom mieste. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

správu krajiny. .pdf, .pdf,


Myslím si, že včera (13. február 2015, pozn.) ideológ Smeru a v dobrom to teraz myslím, to nie je pejoratívne označenie, aj šéf volebnej kampane pán minister Maďarič tiež vlastne sa vyjadril k tomu, že za štandardné strany považujú Most, SNS a KDH.

Šéf volebnej kampane strany SMER-SD Marek Maďarič skutočne na programovej konferencii 13. februára označil ako štandardné politické strany práve Most-Híd, SNS a KDH. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Maďaričovo vyjadrenie opisujú Hospodárske noviny vo svojom článku z 13. februára nasledovne: " Strana Smer-SD by chcela po budúcich parlamentných voľbách zostaviť dvojkoalíciu s jednou zo strán, ktoré považuje za štandardné. Také sú podľa ministra kultúry Mareka Maďariča SNS, KDH a Most-Híd. Pričom strana, ktorá sa snaží byť štandardnou, je aj strana Sieť, dodal Maďarič ." Podobne píše i TASR o vyjadreniach šéfa volebnej kampane na programovej konferencii SMER-SD 13. februára: " Poukázal na to (Maďarič, pozn.), že súčasťou politickej scény sú strany štandardné, ako KDH, Most-Híd či SNS, či strany nové, ktoré majú ambíciu stať sa štandardnými, ako napr. Sieť. "Sú tu aj strany neštandardné, ktoré by v akejkoľvek koaličnej zostave boli skôr či neskôr príčinou rozpadu. Ich spoločnou črtou je, že sa zaklínajú, že oni vlastne ani stranami a politikmi nie sú. Ich jediným programom je agresívne vytváranie ilúzie, že všetci okrem nich sú zlí," povedal."

Hospodárske noviny
TASR
šéfa


Preto vítam, že sme pripravili zákon o tzv. duálnom vzdelávaní, kde začína dochádza k v výraznému prepojovaniu praxe, teda podnikov a študentov na stredných školách.

Je pravda, že Dušan Čaplovič, minister školstva vo vláde Roberta Fica sa vyjadril o zámere pripraviť novelu zákona o odbornom vzdelávaní, ktorá umožňuje duálne vzdelávanie, prepájajúce prax a formálny vzdelávací systém. Demagog.SK nezistil či tento zámer je už pripravený alebo je ešte v štádiu prípravy. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. 1. februára 2014 boli zverejnené informácie, podľa ktorých Dušan Čaplovič " súhlasí s potrebou vrátenia duálneho vzdelávania a pripravuje zákon o odbornom vzdelávaní . Teoretickú prípravu bude zabezpečovať štát a praktickú výchovu konkrétna firma."

zverejnené
vyjadril
duálneho vzdelávania
rokovaní


Dôležitá vec je, že Igor Matovič svojimi veľkolepými nápadmi a zakaždým bola SaS-ka proti, jednoducho premrhal už stovky miliónov eur. Minimálne osemsto miliónov na lotériách,na očkovacích bonusoch, na nekonečnom testovaní, všade, všade tam SaS-ka bola proti a Igor Matovič robil strašné haló z toho a robil z nás neviem čo.

Je pravda, že SaS kritizovala alebo nehlasovala za očkovaciu lotériu, očkovací bonus pre dôchodcov a plošné testovanie. Nápady Igora Matoviča naozaj mohli štát vyjsť na viac ako 800 miliónov eur. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Pri hlasovaní o očkovacej lotérii sa strana SaS zdržala a návrh prešiel s podporou 77 hlasov.

V prípade očkovacieho bonusu pre seniorov v decembri 2021 strana SaS nakoniec hlasovala za tento návrh, aj keď Richard Sulík ho kritizoval . Počas diskusie o bonuse sa znížil z 500 a 200, resp. 300 eur podľa počtu dávok.

Zatiaľčo prvé dve jesenné kolá plošného testovania strana SaS podporila, už v januári 2021 informovala , že ďalšie plošné testovanie nepodporia. Nakoniec ešte jedno kolo podporili, avizovali však, že je to posledný krát a len kvôli zmenám, ktoré spolu s týmto rozhodnutím presadili.

Počas týchto príležitostí vznikalo mnoho mediálnych výmen medzi Igorom Matovičom a Richardom Sulíkom, napríklad ho v rádiu Expres nazval idiotom . Jedným z bodov kritiky bolo, že Sulík nenakúpil antigénové testy.

Náklady na očkovaciu lotériu sú podľa RTVS 26 miliónov eur .

Igor Matovič odhadoval , že očkovací bonus pre seniorov bude stáť 250 až 270 miliónov eur.

Denník SME v spolupráci so zdravotníckym analytikom Martinom Smatanom vyčíslil , že antigénové testovanie od októbra 2020 do apríla 2021 stálo približne 405 miliónov eur. 119 miliónov stálo celoplošné testovanie v novembri 2020, nákup antigénových testov vyšiel na 153 miliónov, prevádzka MOM-iek na 71 miliónov a distribúcia, skladovanie testov a ostatné náklady štát stáli 62 miliónov.

Hromadné antigénové testovanie dotované štátom pokračovalo aj v máji a júni, výsledná suma teda bola vyššia ako 405 miliónov eur.

Štát však nakúpil viac AG testov ako sa minulo na celoplošnom testovaní. Časť použilo Ministerstvo vnútra, časť zase Ministerstvo školstva pri testovaní žiakov, časť mohla ostať zatiaľ nevyužitá. Výsledná cenovka za nakúpené AG testy je teda približne 232,55 miliónov eur.

Opatrenie, ktoré Bittó Cigániková priamo nespomína, je sprostredkovateľský bonus, ktorý štát vyšiel na 24 miliónov eur. Spolu tak na tieto riešenia štát naozaj minul cez 800 miliónov eur.

Očkovacia lotéria - 26 miliónov

Sprostredkovateľský bonus - 24 miliónov

Očkovací bonus pre seniorov - 250 až 270 miliónov

Nákup AG testov - 232 miliónov

Plošné testovanie (bez zaobstarania testov) - 252 miliónov Oprava z 20. 6. 2022:

9. júna 2022 sme označili tento výrok ako nepravdivý, keďže sme brali do úvahy sumu 153 miliónov eur na nákup antigénových testov. Jana Bittó Cigániková nás upozornila, že celkovo štát nakúpil antigénové testy až za 232 miliónov, čím je celková suma minutá na nápady Igora Matoviča skutočne minimálne 800 miliónov a hodnotenie výroku sme zmenili na pravdivý.

zdržala
hlasovala
kritizoval
znížil
informovala
avizovali
idiotom
nenakúpil
26 miliónov eur
odhadoval
vyčíslil
cenovka
vyšiel


Slovenská republika zastúpená Ministerstvom hospodárstva Slovenskej republiky vlastní 34% akcií Slovak Telekomu a Fond národného majetku Slovenskej republiky vlastní 15% akcií. Majoritným akcionárom je spoločnosť Deutsche Telekom AG s podielom 51% akcií.

Slovak Telekomu


Čo sa udialo v roku 2003 okolo Iraku (a veľmi silne to poškodilo kredibilitu a silu Európskej únie), pretože EÚ sa rozdelila na 2 bloky.

Vojna v Iraku začala v marci 2003 útokom USA a časti spojencov na hlavné mesto Bagdad. Niektoré európske štáty vrátane Veľkej Británie, Španielska, Talianska či Portugalska podporovali USA. Nemecko či Francúzsko však s útokom nesúhlasili. Východoeurópske štáty ako Maďarsko, Poľsko a Česká republika, ktoré sa uchádzali o členstvo v EÚ, taktiež stáli na strane Washingtonu. Tvrdenie Petra Kmeca hodnotíme ako pravdivé.

začala podporovali stáli


... vojnový utečenec sa má uchýliť aj podľa Ženevskej konvencie do najbližšieho štátu.

Priamo zo spomínanej konvencie nie je možné vyvodit povinnost žiadatela podat žiadost o azyl v prvej bezpecnej krajine. Jedine Dublinské regulácie však hovoria, že za vybavenie azylu by mal byt zodpovedný prvý štát EÚ, do ktorého žiadatel vstúpil. Kedže však Ženevské konvencie podobné ustanovenie neobsahujú, hodnotíme výrok ako nepravdivý. Ženevská konvencia a protokol týkajúci sa statusu utecencov neobsahuje ustanovenie, ktoré by sa približovalo tomu, co tvrdí Kalinák. Túto informáciu môžeme nájst spomenutú napr. aj v The Guardian , kde právnicka C. Ferguson píše: "There is no obligation under the refugee convention or any other instrument of international law that requires refugees to seek asylum in any particular country". Liga za ludské práva vysvetluje (ne)zakotvenie takejto povinnosti v Dohovore OSN nasledovne: "Základom medzinárodnej ochrany utecencov je Dohovor OSN o právnom postavení utecencov z roku 1951. Tento dohovor definuje, kto je utecencom - osoba, ktorá sa nachádza mimo krajiny svojho pôvodu, a ktorá sa nemôže alebo nechce do tejto krajiny vrátit pre opodstatnený strach z prenasledovania súvisiaceho s národnostou, rasou, náboženstvom, politickým presvedcením alebo príslušnostou k urcitej sociálnej skupine. Podanie žiadosti o azyl v prvej bezpecnej krajine však nie je podmienkou pre získanie postavenia utecenca podla tohto dohovoru. Z medzinárodného práva nemožno teda odvodit priamu povinnost žiadat o azyl v prvej bezpecnej krajine, ale ani výslovné právo utecenca si krajinu azylu vybrat. Na základe dohovoru majú štáty povinnost každú žiadost a azyl prijat a podrobne preskúmat, ci ide o utecenca. Táto povinnost každého štátu, ktorý Dohovor podpísal, platí, aj ked sa štáty rozumne snažia primeraným spôsobom si bremeno prijímania utecencov podelit. Uplatnovania koncepcie prvej bezpecnej krajiny je práve jedným zo spôsobov medzinárodného rozdelenia bremena prijímania utecencov. Medzi obdobné nástroje patrí aj súcasný tzv. Dublinský systém (žiadosti o azyl je povinná vybavit spravidla tá krajina, cez ktorú na územie EÚ cudzinec vstúpil) platný medzi európskymi štátmi, a napokon aj navrhované kvóty.... " Podmienku prvého štátu teda upravujú Dublinské regulácie. Tá však hovorí, že za vybavenie individuálnej žiadosti o azyl je zodpovedný prvý štát, do ktorého utecenec vstúpil do EÚ. Úprava sa teda týka povinnosti štátu, nie povinnosti žiadatela o azyl. " The criterion most commonly used by states is the 'first EU country of entry', meaning that the member state responsible for examining an individual's asylum application is the one through which he or she first entered into the EU. "

konvencia
The Guardian
Liga za ludské práva
Dohovore OSN
Podmienku prvého štátu


Kvalitu potravín kontroluje veterinárna správa a nie Slovenská obchodná inšpekcia.

Za kontrolu kvality potravín sú v zmysle zákona NR SR č. 152/1995 Z. z. o potravinách zodpovedné orgány štátnej veterinárnej a potravinovej správy. Slovenská obchodná inšpekcia sa zaoberá ochranou spotrebiteľa. Tvrdenie preto hodnotíme ako pravdivé.

zákona zaoberá


Na nový koronavírus neexistuje liek, neexistuje vakcína.

„Na celom svete momentálne neexistuje liek určený výlučne na toto ochorenie a ak niekto takýto „liek“ ponúka, v žiadnom prípade ho nekupujte,” uvádza slovenský Štátny ústav pre kontrolu liečiv. Vedci a medici vo svete testujú antivirotiká, ktoré boli pôvodne vyrobené pre liečenie chorôb iného typu - nedajú sa však označiť za liek na COVID-19. Podľa ŠÚKL-u „na Slovensku ani v Európskej únii momentálne nie je registrovaný žiaden liek na liečbu COVID-19. Lieky, ktoré sa pri liečbe používajú, sú buď lieky registrované na iné ochorenie, ktorých účinok bol preukázaný aj pri liečbe COVID-19, alebo neregistrované lieky, ktorých použitie muselo byť schválené príslušnou autoritou.” Výskum a testovanie špecifického lieku či vakcíny na ochorenie COVID-19 však prebieha . Z choroby však je možné vyliečiť sa aj bez lieku - šanca na uzdravenie však so stúpajúcim vekom klesá . Tvrdenie Petra Pellegriniho hodnotíme ako pravdivé.

uvádza testujú ŠÚKL-u však prebieha je klesá


Čo sa stalo, a prečo sa dnes aj vyvíja deficit o niečo lepšie ako v minulom roku je, že proste sú vyššie príjmy, sú vyššie daňové príjmy ...

Príjmy k 5. máju 2011 3 718 128 tisíc eur (celkové), z toho daňové: 2 655 916 tisíc eur. Príjmy k 5. máju 2010: 3 270 451 tisíc eur (celkové), z toho daňové: 2 453 231 tisíc eur. Daňové príjmy sú teda k 5. máju 2011 o 209 465 tisíc eur vyššie s porovnaním s rovnakým dňom v roku 2010.

Príjmy Príjmy


Plán obnovy nehovorí Rázsochy, plán obnovy nehovorí Martin, ani Trnava, ani nič iného, pán obnovy hovorí o počte lôžok a kvalite lôžok, aké majú byť z toho fondu vygenerované, čiže ešte nie je v princípe neskoro tie peniaze presmerovať niekam inam.

Plán obnovy a odolnosti SR je balík reforiem a investícii, ktoré sa realizujú do roku 2026, jednou z oblastí reforiem je aj zdravotníctvo. Samotný plán neobsahuje konkrétne nemocnice, spomína sa len ich výstavba a rekonštrukcia. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Nemocnica Rázsochy bola do plánu zaradená na základe uznesenia vlády, kvôli oneskoreniu sa však napokon nebude realizovať z týchto prostriedkov.

Minister zdravotníctva Michal Palkovič oznámil, že nemocnica Rázsochy bude financovaná zo štátneho rozpočtu. Zmeny v pláne nastanú aj nemocnici v Martine. Aby prostriedky neprepadli, môžu o ne požiadať iné nemocnice s vypracovanými projektami.

neobsahuje
bola
v Martine.
môžu


Ja chcem poprosiť o dodržanie jednej kľúčovej vety, ktorá odznela na tlačovej konferencii po rokovaní v Častej Papierničke, kedy premiérka Iveta Radičová povedala úplne jasné a krištáľovo čisté politické posolstvo. Vláda Slovenskej republiky, ani táto koalícia, sa nikdy nepodpíše pod žiadne také riešenie, ktoré by vytiahlo z peňaženiek slovenských občanov čo i len jeden jediný cent.

Záznam tlačovej besedy z 12.septembra, I.Radičová (cca 4.minúta):

Záznam tlačovej besedy


V rámci programového obdobia na roky 2014-2020 financovanie z Európskej únie sa nám podarilo vybaviť o 2,5 tuším miliardy eur viac ako sme mali v predchádzajúcom období.

Ak by sme brali do úvahy kohézny fond, kde sa Slovensku podarilo vyrokovať nárast finančných prostriedkov v programovacom období 2014-2020 o približne 1,2 mld. euro. resp. v cenách z roku 2011 a po inflácii ide o navýšenie 2,8 mld. euro. Teda približná suma ako uvádza Nagy. Pri schválenom rozpočte na roky 2014 - 2020 má Slovensko možnosť čerpať z rozpočtu Európskej únie prostriedky vo výške približne 20 miliárd eur. Pre Slovensko bolo najväčšou prioritou pri vyjednávaní nového finančného rámca EÚ udržanie financií pre politiku súdržnosti (kohéznu politiku), čo predstavuje najobjemnejší zdroj príjmov Slovenska z EÚ. Zo zdrojov na politiku súdržnosti pre zotieranie rozdielov medzi európskymi regiónmi, ktorá tvorí najväčší zdroj príjmov Slovenska z rozpočtu EÚ, dostaneme približne 13,1 miliardy eur v cenách z roku 2011 (14,7 miliardy po inflácii). V súčasnom období 2007 – 2013 je alokácia na úrovni 11 miliárd 896 miliónov eur. Dátum zverejnenia analýzy: 10.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

2014 - 2020
politiku súdržnosti
dostaneme


...ale naše hlasovacie práva v ECB sú tri krát nižšie ako v hlasovacie práva Luxemburska…

hlasovacie práve Luxemburska sú rovnaké ako hlasovacie práva Slovenska. V ECB pri rozhodovaniach má stabilné hlasovacie právo 6 členov výkonnej rady (ani jeden nie je momentálne z Luxemburska – Portugalsko, Španielsko, Nemecko, Rakúsko, Taliansko, Francúzsko) a 15 guvernérov centrálnych národnyýh bánk, ktorý si medzi sebou pravidelne toto právo rotujú (tak aby každých 19 členov EMÚ malo rovnomerne hlasovacie práva)

hlasovacie právo
6 členov


Klamali sme vás vo voľbách, klamali sme vás po voľbách. Toto bola urážka...

Predseda socialistov klamal len ráno, v noci a večer, nie po voľbách a pred nimi. Aspoň nie podľa citovaného prejavu.


Jediný v 98 roku kto to využil, boli Rumuni (potravinovú pomoc pozn.).

Údaje z roku 1998 sme nenašli. Celkovo sa však na programe stabilne zúčastňuje väčší počet štátov, napríklad roku 2010 sa na programe zúčastnilo 19 štátov.


My sme 3× predložili univerzálny odškodňovací zákon na vládu, 3× neprešiel, pokiaľ bol Igor Matovič predsedom vlády.

Richard Sulík sa v čase premiérovania Igora Matoviča trikrát snažil dostať odškodňovací zákon na rokovanie vlády, ani raz sa mu to nepodarilo. Jeho tvrdenie preto hodnotíme ako pravdivé. Richard Sulík prišiel prvýkrát s tzv. univerzálnym odškodňovacím zákonom už v novembri 2020. Mal pomôcť podnikateľom zasiahnutým korona krízou. Podľa Sulíka mu však nebolo umožnené, aby zákon predložil na vládu. Schválenie zákona si strana SaS neskôr kládla ako podmienku prijatia vianočného lockdownu. Začiatkom februára Sulík informoval , že zákon plánuje predložiť tretíkrát. Podľa neho sa na tom dohodla koaličná rada. Dopady návrhu zákona na verejné financie skúmalo Ministerstvo financií. Ani na tretí pokus sa zákon do programu zasadnutia vlády nedostal . Podľa Sulíka ho doň nezaradil vedúci Úrad vlády Július Jakab. Ten tvrdí , že Sulík program zasadnutia schválil a nenavrhol do neho pridať bod o odškodňovacom zákone.

prišiel kládla informoval skúmalo nedostal tvrdí


Áno, aj strana Smer kedysi mala slogan, že nesmieme vypadnúť z jadra Európskej únie, ani nie, že z Európskej únii.

Počas debát o jadre EÚ a o viacrýchlostnej Európe sa vtedajší premiér Robert Fico zo strany Smer-SD viackrát vyjadril jasne v prospech vstupu Slovenska do prípadného jadra EÚ a preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

Slovenský politický diskurz v roku 2017 o „jadre Európskej únie“ a či doň máme patriť sa rozšíril z Bruselu. Debatu odštartovala Biela kniha Európskej komisie o budúcnosti Európy z marca 2017, kde sa medzi piatimi možnými scenármi objavila aj možnosť tzv. „viacrýchlostnej“ Európy ( Scenár č. 3: „Tí, ktorí chcú, robia viac“). To by znamenalo vytváranie koalícií krajín ochotných sa hlbšie integrovať v citlivých oblastiach ako sú obrana, vnútorná bezpečnosť, daňová politika či sociálne zabezpečenie. Podobný mechanizmus už existuje vo forme inštitútu posilnenej spolupráce (podľa článku 20 Zmluvy o EÚ). Podľa politológa Jozefa Bátoru to však mohlo znamenať aj vytvorenie federácie a spoločných štruktúr vládnutia.

Fico sa vyjadril, že je životným záujmom , aby sa Slovenská republika dostala do jadra EÚ a v ňom aj ostala. Povedal tiež, že: „pre Slovensko neexistuje iná alternatíva ako byť súčasťou integračného jadra Európskej únie a tak byť aj pri kreovaní jej politík a v centre rozhodovacích procesov.“

Zároveň o oficiálnej línií SR vyhlásil , že „sme za prehlbovanie európskej integrácie.” Na kritiku vtedajšieho europoslanca za stranu SaS Richarda Sulíka , že jadro EÚ bude pre Slovensko znamenať stratu komparatívnej výhody a vyššiu hrozbu terorizmu, Fico reagoval tým, že pre Slovensko existujú dve možnosti: „Buď teda bude v tej najvyššej rýchlosti, bude v jadre, bude spolupracovať s tými najlepšími krajinami, buď teda nasadneme do toho rýchlika, do toho expresu, ktorý ja nazývam integračný expres, alebo jednoducho budeme v depe odstavení na druhej koľaji.“

Slogan síce strana v pravom zmysle slova nepoužívala, avšak presadzovala ho cez vyjadrenia svojich predstaviteľov , vrátane vtedajšieho ministra zahraničných vecí Miroslava Lajčáka, eurokomisára Maroša Šefčoviča, či, opakovane, premiéra Fica.

Biela kniha
Scenár
posilnenej spolupráce
článku 20
politológa
životným záujmom
vyhlásil
Sulíka
Fico
predstaviteľov


Dnes je svet tak previazaný, zoberte si, že Japonci nedávno rozhodli, že dajú 60 miliárd na záchranu eura.

Japonsko a Čína vo februári potvrdili , že poskytnú finančnú pomoc pri riešení krízy Eurozóny cez Medzinárodný menový fond (MMF).Podľa agentúry Reuters v apríli 2012 Japonsko sľúbilo poskytnúť MMF 60 miliárd Eur vo forme pôžičky, a stalo sa tak prvou krajinou mimo Európske únie, ktorá sa zaviazala poskytnúť peniaze na riešenie dlhovej krízy v eurozóne. Tieto správy potvrdzuje aj japonská tlač. Výrok Mikuláša Dzurindu teda hodnotíme ako pravdivý.

potvrdili Reuters potvrdzuje


Na Slovensku nie je žiadna katastrofa, bola jedna z najnižších inflácií, pokiaľ ide o rast dlhu...

Keď si zoberieme obľúbený krízový rok 2009, tak na Slovensku nebola jedna z najnižších inflácií (v rámci EU) - čísla Eurostatu hovoria, že spotrebiteľské ceny narástli v januári 2010 oproti januáru 2009 na Slovensku 0 - 0,2%, lepšie na tom bolo v eurozóne len Írsko, mimo nej ešte aj Litva, Lotyšsko a Estónsko. Pri priemere za ostatných dvanásť mesiacov (po január) na tom síce nie sme v porovnaní tak dobre ( rast 0,7%), ostáva za nami ale ešte 15 iných štátov.

Eurostatu


...v roku 2006 pán Fico sľuboval, že do roku 2010 bude diaľnica Bratislava - Košice.

Premiér Fico v júli 2007 sľúbil dokončenie diaľnice medzi Bratislavou a Košicami do roku 2010. Dokončenie diaľnice sa momentálne odhaduje na rok 2027. Výrok je nepravdivý.

Dokončenie


Ak si pamätáte tú absurdnú situáciu, koľko tomu teraz 4 mesiace, 5 mesiacov, keď zastával pán Heger aj post premiéra, aj post ministra zdravotníctva a vo funkcii ako predseda vlády podal zásadnú pripomienku proti samému sebe ako ministrovi zdravotníctva, kde upozornilo Ministerstvo zdravotníctva, že nie Rázsochy sa už nestihnú.

Minister zdravotníctva Eduard Heger, 22. marca potvrdil záväzok dostavať nemocnicu Rázsochy z Plánu obnovy. Avšak Progresívne Slovensko upozornilo , že už o dva dni na to, z pozície ministra financií, navrhol úplne vyhodiť výstavbu tejto nemocnice a prostriedky presunúť na technické vybavenie iných nemocníc. Odvoláva sa pritom na pripomienku v rámci návrhu zmeny plánu obnovy zverejnenú 24. marca.

Hegerov hovorca uviedol , že táto pripomienka bola chybou úradníka uverejnená na Slov-lexe, a preto stavba nemocnice v Rázsochách bude dokončená.

potvrdil upozornilo uviedol


Samozrejme najprv sme obehli 3 banky a banky nám povedali, no vo vašom prípade nevieme ako dopadnete a bolo by to riziko a ktovie možno získate 2% a potom by sme prišli o tie peniaze.

Podľa správ agentúry SITA si na kampaň Obyčajných ľudí a nezávislých osobností hnutie požičalo 290-tisíc eur. Až 220-tisíc eur hnutiu bezúročne požičala Matovičova manželka Pavlína a 70-tisíc eur v podobe bezúročnej pôžičky poskytol aj sám Matovič. Či tieto peniaze poskytovali z vlastných zdrojov, alebo z pôžičky, známe nie je. Rovnako ako ani to, či Matoviča skutočne odmietli 3 banky pre príliš veľké riziko prepadu peňazí v prípade neúspešnosti strany.

požičalo


No a môžem to podložiť napríklad aj vyjadrením pána Žarnaya, ktorý povedal, že to útočenie, hašterenie, kvôli čomu odišiel z klubu OĽaNO, fakticky pomáha extrémistom a je to tak. Však ja som to zažil, keď som viedol rokovanie Národnej rady pri odvolávaní pána Kaliňáka, kde na konci vystúpil pán Kotleba a povedal vidíte, títo sa tú hádali 7-8 hodín.

Béla Bugár uvádza ako jeden z dôvodov nárastu extrémizmu hašterivosť v politike. Opiera sa o údajné vyjadrenie Ota Žarnaya, že aj útočenie poslancov OĽaNO prihráva extrémistom. V skutočnosti O. Žarnay odišiel z klubu OĽaNO z viacerých dovôdov. Medzi nimi hovoril aj o uprednostňovaní pragmatického prístup k riešeniu problémov, ktorý sa líši od praktík Igora Matoviča. V jednom z rozhovor sme našli, že konfrontačný štýl Igora Matoviča mu veľmi nevyhovoval. Potom takýto štýl vedenia politiky vo všeobecnosti označil za "nahrávajúci" extrémistom.B. Bugár to ďalej demonštruje na príklade z rokovania o odvolávaní Kaliňáka, kedy Marián Kotleba poukázal na vzájomné obviňovanie poslancov. M. Kotleba po niekoľkých hodinách vzájomných útokov poslancov naozaj poukázal na bezvýznamnosť takého prístupu. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. V jednom rozhovore sme našli vyjadrenie, v ktorom okrem iného popisuje aj štýl politiky, ktorý Žarnayovi nevyhovoval: „Pre mnohých ľudí je až príliš konfrontačný a emotívny, čo môže oslabovať dôveru v celé hnutie. Igor Matovič má však určite dostatok stúpencov a voličov, ktorí jeho prístup zasa oceňujú. Ak budeme hovoriť všeobecne, tak konfrontačný a hašterivý štýl vedenia politiky rozpútava vášne či napätie, a tým nahráva aj extrémistom. A to bez ohľadu na to, či je to zo strany Igora Matoviča alebo nejakej koaličnej strany.“ V iných mediálnych správach či blogoch sme však explicitne nenašli Žarnayom tvrdené prepojenie štýlu politiky Igora Matoviča a rastom podpory extrémizmu. Oto Žarnay oznámil dôvody svojho odchodu v relácií V politike 26. februára 2017. Ako jeden z dôvodov uviedol aj vystupovanie klubu OĽaNO: „(...) vždy som sa snažil riešiť veci a presadzovať svoje ciele nekonfrontačným štýlom a tomuto spôsobu chcem zostať verný aj naďalej pri svojej poslaneckej práci v Národnej rade." Napriek nesúhlasu Žarnay Matoviča v jeho politike podporuje. „Igor Matovič je v politike dlhšie ako ja. A ja sa mu nečudujem, že po toľkých korupčných kauzách, na ktoré upozornil, rozkradnutých miliónoch, ktoré odhalil, a útokoch na jeho osobu, volí taký štýl politiky, aký volí. (...) Politická situácia na Slovensku je taká, že Igor Matovič je v konečnom výsledku pre ňu prínosom a takýchto ľudí naozaj v politike potrebujeme." Pre denník Pravda povedal Žarnay nasledovné: „ Moje predstavy sa žiaľ nenaplnili, pretože s odstupom času po 11 mesiacoch zisťujem, že OĽaNO sa čím ďalej viac začína profilovať ako sociálno-konzervatívne hnutie, možno strana, a preto ďalšiu účasť v takomto zoskupení nevidím ako reálnu “. Tiež sa Žarnay vyjadril aj k tomu, že nebol stotožnený s tým ako začala mimoriadna schôdza o odvolávaní Fica, ktorá boli prerušená kvôli konaniu Igora Matoviča. Odvolá vanie Roberta Kaliňáka sa uskutočnilo 7. júna 2016. Marián Kotleba svoju rozpravu v Národnej Rade SR začal slovami „(...) rokujeme tu dnes už viac ako desať hodín o odvolávaní ministra vnútra Slovenskej republiky, pričom vlastne všetkým z nás je jasné, ako toto odvolávanie vďaka parlamentnej matematike dopadne." Slová, ktoré Béla Bugár v relácií uviedol, Marián Kotleba v takomto znení nevyslovil. Na začiatku svojho prejavu však povedal výrok s veľmi podobným obsahom: „(...) v rámci dnešnej diskusie si strany vládnej koalície a SaS a OBYČAJNÍ ĽUDIA navzájom na seba povyťahovali všetky špiny z minulosti, ktorých sa úspešne spoločne aj dopustili." Týmto prejavom sa M. Kotleba snažil demonštrovať spôsob, akým poslanci riešili vtedajšie odvolávanie R. Kaliňáka a kritizoval najmä ich hľadanie vinníka tej-ktorej kauzy. Dátum zverejnenia analýzy: 06.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

dôvody Pravda vyjadril Odvolá vanie


Pri verejnom obstarávaní vládna koalícia odmietla všetky naše návrhy na stransparentnenie, kde by sa ušetrilo... Len na verejnom obstarávaní sa vynakladá 150 miliard korún. 5 miliárd eur ročne...

O tom, koľko sa na verejné obstarávanie ročne minie, nemajú v SDKÚ pravdepodobne úplne jasno - Lucia Žitňanská hovorila o výdavkoch vo výške 130 miliárd korún. Transparency International Slovensko uvádza sumu "zhruba" 5 miliárd eur.

hovorila
uvádza sumu


Dokonca to vaše slávne plošné testovanie je tam (v štúdii o Covide na Slovensku, pozn.) označené za najhoršie možné opatrenie, aké mohlo byť, pretože ste pustili 360 000 ľudí do priestoru s falošným testom a tí mohli nakaziť ostatných. Ak by ste sa zdržali teda modelu dánskeho, zachránilo by sa 21 000 ľudí, ak by ste sa držali modelu poľského, 14 000, nemeckého 18 000.

Štúdia poradenskej spoločnosti Pažitný & Kandilaki Healthcare Consulting z decembra 2022 sa zaoberá nadúmrtnosťou počas pandémie koronavírusu na Slovensku (. pdf ).

Jej súčasťou je porovnanie vývoja epidemiologickej situácie a celkovej úmrtnosti na Slovensku a vo vybraných európskych krajinách. Krajiny uvedené v porovnaní dosiahli počas pandémie nižšiu celkovú úmrtnosť než Slovensko.

Autori tvrdia, že ak by Slovensko postupovalo pri tvorbe protipandemických opatrení ako Dánsko, mohlo by zomrieť približne o 21 000 ľudí menej; pokiaľ by konalo ako Nemecko, o asi 18 000 menej; a keby konalo ako Portugalsko, tak by zomrelo približne o 14 000 menej ľudí. Poľsko v tomto porovnaní nefiguruje, keďže dosiahlo podobnú mieru nadúmrtnosti ako Slovensko ( .pdf , s. 30).

Hoci autori označujú plošné testovanie antigénovými testami za zlyhanie Slovenska, keďže bolo „neefektívne a nepresné“ ( pdf , s. 12), pochybnosti ohľadom pravosti testov nevyjadrujú. Nesprávny spôsob testovania ale štúdia neoznačuje sa najvýznamnejší dôvod. K ďalším nemenej závažným dôvodom patria neskoré zavedenie opatrení počas druhej a tretej vlny, nepripravenosť prvého kontaktu, zlá situácia v slovenskom zdravotníctve a nízka disciplinovanosť obyvateľstva v dodržiavaní opatrení (. pdf , s. 94).

Podľa denníka Plus Jeden Deň spoluautor štúdie Peter Pažitný uviedol , že počas plošného testovania antigénovými testami mohlo byť až do 360-tisíc prípadných šíriteľov vírusu, ktorým však vyšiel falošne negatívny test na koronavírus.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý vzhľadom na nepresné uvedenie porovnávaných krajín, nesprávne označenie plošného testovania za najhoršie možné opatreniej a zavádzajúce vyjadrenie o pravosti testov.

pdf .pdf pdf pdf uviedol


(...) za posledných desať rokov, ja som to spočítal, sa menili zákony viac ako 50-krát, daňové (...).

Demagog.sk napočítal na stránke Národnej rady Slovenskej republiky viac ako 50 schválených novelizácií daňových zákonov od 8. júla 2010, teda za kratší časový úsek, ako uvádza Ivan Švejna. Od roku 2006 ich preto bolo schválených určite viac ako 50. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Len od nástupu vlády Ivety Radičovej až doteraz bolo schválených viac ako 50 novelizácií zákonov týkajúcich sa daní, ako je možné nájsť na stránke nrsr.sk . Od roku 2006 ich preto bolo viac ako 50. Zoznam daňových novelizácií: 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 , 7 , 8 , 9 , 10 , 11 , 12 , 13 , 14 , 15 , 16 , 17 , 18 , 19 , 20 , 21 , 22 , 23 , 24 , 25 , 26 , 27 , 28 , 29 , 30 , 31 , 32 , 33 , 34 , 35 , 36 , 37 , 38 , 39 , 40 , 41 , 42 , 43 , 44 , 45 , 46 , 47 , 48 , 49 , 50 , 51

nrsr.sk


Já chci připomenout, že poměr exportu k hrubému domácímu produktu v České republice je téměř 80 %.

Výrok hodnotíme jako pravdivý. Pokud počítáme poměr exportu k celkovému HDP České republiky, tak jde o 74% z celkového součtu, což by se dalo pokládat za téměř 80% jak tvrdí Petr Nečas a jak informují i například Finance.cz . Na základě dat Českého statistického úřadu o exportu z České republiky a jejího celkového HDP jsme došli (počítáno poměrem exportu na HDP) k číslu 74% za rok 2011. Za rok 2012 ještě nebyly zveřejněny ani celkové hodnoty českého exportu, ani celkového HDP.

Finance.cz dat HDP


Som veľmi rád, že návrh takéhoto zákona (o spravodajských službách, pozn.) si dala vláda do svojho programového vyhlásenia a že tomu venovali aj istú pozornosť.

V programovom vyhlásení vlády (s 40 .pdf) na roky 2012 až 2016 nachádzame nasledujúce: "Vláda pripraví zmeny vo fungovaní a organizácii spravodajských služieb s cieľom predchádzať únikom utajovaných materiálov a zabezpečiť rast dôveryhodnosti tajných služieb." Na základe toho hodnotíme výrok ako pravdivý.

vlády


Od zavedenia súčasného systému financovania školstva uplynulo dvanásť rokov. Sedem rokov máme školský zákon, ktorý mal zvýšiť kvalitu a rovnosť prístupu detí k vzdelávaniu. Rozpočet pre základné a stredné školy rastie.

Súčasný systém financovania školstva bol zavedený pred 12 rokmi zákonom č. 597/2003. Pred siedmimi rokmi bol zavedený zákon č. 245/2008 nazývaný aj školský zákon, ktorý mal svojimi opatreniami okrem iného za úlohu aj zvýšiť kvalitu vzdelávania a zabezpečiť rovnosť prístupu detí k vzdelávaniu. Podľa údajov Ministerstva školstva rozpočet pre stredné a základné školy skutočne rastie. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Prehľad najvýznamnejších zákonov v školstve prináša Centrálny informačný portál rezortu školstva . Pred dvanástimi rokmi- v roku 2003, bol zavedený Zákon č. 597/2003 o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení. Tento zákon platí dodnes, niekoľkokrát bola prevedená jeho novelizácia .

novelizácia

dôvodová správa

Ministerstvo školstva


Rozpočet bol schválený túto stredu 12. 10., a politická dohoda medzi všetkými 4 stranami bývalej koalície bola dosiahnutá 7. 10.

Na podobe štátneho rozpočtu pre rok 2012 sa koalícia dohodla 7. októbra 2011. Následne bol rozpočet schválený 12. októbra 2011. Dátum zverejnenia analýzy: 17.10.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

dohodla schválený


Ja som nikdy nehovoril, že poďme robiť to isté, čo Orbán. To som nikdy nepovedal. Povedal som, že Orbán v určitých segmentoch chráni národné záujmy Maďarska na rozdiel od našej vlády, ktorá tieto národné záujmy neháji.

Predseda strany Smer-SD Robert Fico v príspevku na svojej facebookovej stránke z 28. septembra 2022 píše, že Orbán v Maďarsku robí to, čo by robilo aj Slovensko, ak by bol vo vláde Smer. Výrok teda hodnotíme ako nepravdivý.

Robert Fico od jari 2022 kriticky hodnotil kroky Európskej únie a vyjadroval sa proti sankciám voči Rusku. Už v marci sa vyjadril , že zastavenie dodávok plynu a ropy z Ruska by viedlo k výraznému zdražovaniu, čo by poškodilo slovenskú ekonomiku, pričom kritizoval slovenskú vládu a prezidentku. V apríli apeloval na vládu aby pristúpila k nákupu ruského plynu v rubľoch, ako požadoval Gazprom. Zároveň pozitívne hodnotil postoj Maďarskej vlády na čele s Viktorom Orbánom za obhajovanie záujmov svojich občanov. Po parlamentných voľbách v Maďarsku sa Fico skonštatoval , že Viktor Orbán prioritizuje maďarské záujmy. Pri otázke ropy pozitívne hodnotil vyjednanú výnimku Maďarska na dovoz ruskej ropy a silný postoj maďarskej vlády.

facebookovej hodnotil vyjadril apeloval hodnotil skonštatoval hodnotil


Nedarí sa nám to z toho dôvodu, že vo vláde sedí pán Bugár a pán Bugár nechce, aby platil zákon ako taký. Teraz hovorím, že on nechce, aby občania maďarskej národnosti ak získajú maďarské štátne občianstvo na základe Orbánovho zákona, stratili slovenské štátne občianstvo.

B. Bugár na svojom blogu 22. marca 2011 napísal, že dôvodom, prečo sa novela zákona o dvojitom občianstve presunula na jeseň je "snaha , aby daná zmena nebola na úkor občanov, v tomto prípade Maďarov žijúcich na Slovensku."

Vedľajším tiež nemôže byť fakt, "že ani okolo iniciatívy o dvojakom občianstve prichádzajúceho z Maďarska nie sú vyjasnené všetky otázky. Myslím si, že by bolo vhodné vyčkať, aké voličské právo pridelia Maďari svojim novým občanom: aktívne alebo pasívne. Musíme poznať všetky fakty, aby sme mohli urobiť patričné kroky. Samozrejme, vedeli sme to aj vtedy, keď sme predložili náš návrh novely zákona, ale chceli sme konať, pretože zákon, ktorý je momentálne platný je neprijateľný," uviedol Bugár.

ALE SPOSOB AKYM TO POVEDAL, MI TO SKOR PRIDE SKORO AKO HODNOTOVY SUD

blogu


My máme na stole nezaplatené faktúry len vo výške, povedzme, necelých 6 miliónov eur, s ktorými si zatiaľ nevieme rady a nie sme pripravení ich zaplatiť.

Nenašli sme žiadnu neutrálnu informáciu, ktorá by potvrdzovala, prípadne vyvracala, toto tvrdenie Petra Kažimíra.


To čo mňa veľmi teší je to, že v tom druhom kole (volieb predsedu SDKÚ-DS pozn.) skoro 2/3 delegátov dali hlas tej vízii, ktorú som prezentoval.

Vo voľbách predsedu SDKÚ-DS, ktoré sa uskutočnili 19. mája 2012 zvíťazil Pavol Frešo a porazil tak svojich dvoch protikandidátov - Luciu Žitňanskú a Viliama Novotného. Podľa aktualizovaných údajov, ktoré zverejnila Monika Tódová na portáli SME .sk, podporilo Freša 242 zo 400 delegátov, čo je približne 61%. Počet delegátov, ktorí podporili Freša tak zodpovedá necelým 2/3 z celkového počtu hlasov.

SME


...chcel tam niekoho (premiér Pellegrini, pozn.), deklaroval to aj oficiálne prostredníctvom médií, chcel niekoho, kto rezort pozná...

Výrok hovorí o preferenciách premiéra Petra Pellegriniho pri výbere nového ministra vnútra. Po odstúpení Tomáša Druckera z postu ministra vnútra SR sa premiér Pellegrini vyjadril , že: "Po experimente s externým krízovým manažérom, ktorý nám nevyšiel, budem preferovať človeka, ktorý od prvého dňa môže okamžite riadiť ministerstvo." Premiér ďalej poznamenal , že je preňho dôležité aby nový minister vnútra mal: "schopnosti a vedomosti na to, aby takýto enormne veľký rezort zvládol." Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

odstúpení vyjadril poznamenal


(...) v čase, keď sedeli vo vláde Ivety Radičovej, zvyšovali platy učiteľov o veľkú nulu. My sme učiteľom dali 22 %.

Podobný výrok sme už overovali v O5M12 24. januára 2016, kde daný výrok vyslovil J. Draxler. Navýšenie platov pedagogických zamestnancov regionálneho školstva predstavovalo za posledné štyri roky približne 24,09 %, čo sa približuje údaju, ktorý uvádza Fico. Kolektívne vyjednávanie uskutočnené v roku 2010 a týkajúce sa roka 2011 počas Radičovej vlády skutočne skončilo bez vyjednania zvýšenia platov, no pri nasledujúcom vyjednávaní (pre rok 2012) už nedošlo úplne k vyjednaniu nulového zvýšenia, len bolo vyjednávanie o platových tarifách presunuté do ďalšieho roka a teda pod zodpovednosť novej vlády, ktorá mala vzísť z volieb. Navyše, vláda I. Radičovej nakoniec rozhodla o zvýšení platov, k čomu v danom roku došlo aj napriek tomu, že to nebolo výsledkom kolektívneho vyjednávania. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Kolektívne vyjednávanie

Ministerstva školstva

Slovenského odborového zväzu verejnej správy a kultúry


Prezident Združenia podnikateľov Slovenska je pán Oravec, ktorý je tam dlhé roky...

Od roku 2003 je prezidentom Združenia podnikateľov Slovenska je Ján Oravec.

prezidentom


Veď bola predstava, že sankcie majú pomáhať Ukrajine, že Rusov poškodíme a sankcie pomôžu Ukrajine. Výsledok je taký, že nám sankcie sankcie poškodili a v Rusku posilnili ekonomiky.

Sankcie mali značný vplyv na ruskú ekonomiku, ktorá sa v roku 2022 prepadla o 2,1% HDP. V roku 2023 po preorientovaní na vojenskú ekonomiku síce Rusko opäť zaznamenalo ekonomický rast, avšak vojnová výroba viedla k rastu inflácie a následnému zhoršeniu životnej úrovne obyvateľstva. Ekonomika EÚ rástla pomalšie kvôli vysokým cenám energií a inflácii, avšak v porovnaní s Ruskom sa v roku 2024 nachádza v oveľa stabilnejšej pozícii, preto výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Sankcie uvalené na Rusko po roku 2022 mali dopad na ruskú ekonomiku, ktorá sa pod ich tlakom v roku 2022 zmenšila o 2,1% HDP. V roku 2023 ekonomika vyrástla o 3,6% HDP, avšak dáta ukazujú, že tento rast je primárne výsledkom zbrojenia a takzvanej vojnovej ekonomiky. Napriek tomu, že ekonomika EÚ rástla pomalšie, primárne kvôli vysokým cenám energií, ktoré zvýšili mieru inflácie, tak v roku 2022 narástla o 3,4% HDP. V roku 2023 mala ekonomika EÚ podľa odhadov narásť o 0,5% HDP a v roku 2024 je predpokladaný rast na úrovni 0,9% HDP.

Ak sa pozrieme na percentá rastu HDP, tak Rusko po prepade v roku 2022 bolo schopné v roku 2023 v raste predbehnúť EÚ. Avšak minuloročný ekonomický rast na úrovni 3,6% HDP neodzrkadľuje skutočný stav ekonomiky, keďže ekonómovia upozorňujú na to, že rast je ťahaný primárne obranným priemyslom. Rusko v roku 2023 dávalo zo štátneho rozpočtu na zbrojenie viac než 4% HDP. V štátnom rozpočte schválenom na rok 2024 majú však výdavky na obranu dosahovať až 6% HDP. Pri takomto percente už musí Rusko časť peňazí na obranu presunúť od výdavkov v sociálnej oblasti. Obranný priemysel tak predstavuje značnú záťaž pre štátny rozpočet a jeho dotovaním dochádza k odlivu zdrojov z iných oblastí, ako je napríklad vzdelávanie a zdravotníctvo.

Okrem toho, že v dlhodobom horizonte takýto odklon finančných zdrojov zo sociálnej oblasti bude znamenať pokles kvality života pre mnohých obyvateľov Ruska, tak v krátkodobom horizonte vytvára v ekonomike inflačné tlaky. Miera inflácie sa po prechode na vojenské hospodárstvo sa v Rusku v roku 2023 zdvihla podľa oficiálnych štatistík na 7,4%. Podľa moskovského výskumného inštitútu Romir bola však dosiahla úroveň až 23%. Pre porovnanie, v štátoch EÚ bola v tomto období miera inflácie na úrovni 2,9%.

Pred uvalením sankcií na Rusko v roku 2022 bol kurz rubľa voči euru pomerne stabilný. V priebehu roka 2021 sa 1 euro rovnalo približne 88 rubľom. V dôsledku sankcií rubel prudko oslabil . 8. marca 2022 sa 1 euro rovnalo až 150 rubľom, čo bol najnižší kurz od roku 1998. To znamenalo, že za svoje euro si Rusi mohli kúpiť o 70 % menej rubľov ako pred inváziou. Oslabenie rubľa znamenalo aj to, že sa importné tovary stali pre Rusov drahšími, čo viedlo k inflácii. Aj napriek tomu, že opatrenia Centrálnej banky Ruska pomohli stabilizovať rubeľ, bol ku dňu 26. 2. 2024 výmenný kurz 100 rubľov za 1 euro. Pre porovnanie, kurz eura voči americkému doláru sa aj po uvalení sankcií držal v pásme od 0,98 po 1,15 USD za euro.

zmenšila vyrástla narástla predpokladaný predbehnúť upozorňujú ťahaný dosahovať presunúť zdvihla Romir bola oslabil kurz držal


...Maltu alebo Cyprus, krajiny, ktoré ruským občanom primárne, dávajú občianstva za to, že tam zainvestujú určité množstvo peniazi. Doslova si kúpia občianstvo alebo trvalý pobyt v týchto krajinách.

Podľa správy Eurostatu ( .pdf , s. 3) najviac udelených občianstiev na Cypre a na Malte bolo občanom Ruskej federácie. Podľa článku Hospodárskych novín „ v rámci takzvaného investičného programu pre jednotlivcov ponúka Malta občianstvo výmenou za príspevok do národného rozvojového fondu a investíciu do štátnych dlhopisov". Ako informovali Aktuality s odvolaním sa na britský The Guardian , Cyprus od roku 2013 zarobil viac ako štyri miliardy eur poskytovaním " zlatých víz " bohatým Rusom a Ukrajincom. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa správy Eurostatu ( .pdf , s. 3) z 21. apríla 2017, ktorá analyzovala počet udelených občianstiev krajinami EÚ za rok 2015, najviac udelených občianstiev na Cypre a na Malte bolo občanom Ruskej federácie. Na Cypre bolo udelených 34,3 % z celkového počtu 3322 a na Malte 40,4 % z celkového počtu 646. Podľa spomínaného článku Hospodárskych novín „v rámci takzvaného investičného programu pre jednotlivcov ponúka Malta občianstvo výmenou za príspevok do národného rozvojového fondu a investíciu do štátnych dlhopisov. Tento stredomorský štát si vďaka programu „privyrobil“ od roku 2014 viac ako 200 miliónov eur." Podľa informácií britského The Guardian , Cyprus od roku 2013 zarobil viac ako štyri miliardy eur poskytovaním "zlatých víz" bohatým Rusom a Ukrajincom. Výmenou za poskytnutie pasu majú byť investície priamo do štátnej kasy. Uvedená prax je často pod paľbou kritiky európskych poslancov, najmä z dôvodu ohrozenia integrity schengenského systému a bezpečnostných dopadov na ostatné členské krajiny EÚ. Tieto obavy vyplývajú predovšetkým z dôvodu, že so získaním občianstva členského štátu EÚ získava osoba taktiež aj občianstvo EÚ a teda možnosť slobodného pohybu a usadenia sa v ktoromkoľvek štáte EÚ za splnenia určitých podmienok stanovených právom EÚ.

.pdf
článku
investičného
informovali
The Guardian
.pdf
článku
investičného
The Guardian
kritiky


...No zaplatia to dôchodcovia a drvivá väčšina, iba 12 tisíc dôchodcov tam má akoby čosi získať, ale drvivá väčšina bude strácať obrovské peniaze...

Podľa Sme .sk dôchodcov, pre ktorých bude mierne výhodnejší nový systém valorizácie platný od roku 2012, je vyše 12-tisíc. Dokopy ich je vyše 640tisíc.

Sme


...nakoľko naozaj tu sa opätovne zase dopredu strašilo tým, že Maďari žijúci na Slovensku budú hromadne žiadať od občianstvo MR. Nestalo sa tak.

Ako uvádza agentúra SITA , "'vzhladom na zákon o ochrane osobných údajov madarská vláda neposkytuje informácie alebo štatistiky o osobách, ktoré požiadali o madarské obcianstvo,' odpovedal na žiadost o poskytnutie poctu žiadatelov zo Slovenska Ákos Lukács Bence z madarského ministerstva pre verejnú správu a právo. Rovnako sa odmietli vyjadrit aj na madarskom konzuláte a velvyslanectve v Bratislave, odkázali práve na Benceho." Je preto zrejmé, že oficiálny pocet ludí, ktorí požiadali o madarské obcianstvo nie je dostupný. Urcitý odhad poskytuje vyjadrenie madarského prezidenta Schmitta, ktoré uvádza portál hnonline.sk : "Jedine na Slovensku sa tento proces (žiadania o madarské obcianstvo, pozn.) nespustil, pretože mnohí ludia váhajú kvôli obavám, že stratia slovenské obcianstvo, dodal Schmitt. Na madarské konzuláty u nás sa zatial obrátilo len niekolko desiatok ludí, ktorí žiadali o madarské obcianstvo."

SITA

hnonline.sk


Len 40% matiek, ktoré majú deti do 6 rokov pracuje.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, keďže zamestnanosť matiek s deťmi do 6 rokov je paradoxne ešte nižšia. Podľa Eurostat je zamestnaných len 34,6 % matiek s deťmi mladšími ako 6 rokov.

Eurostat


Keď hovoríme o kupovaní poslancov, predsa dobre vieme, že dvaja poslanci za HZDS boli kúpení. Priamo to potvrdil poslanec Národnej rady terajší a vtedajší minister spravodlivosti pán Lipšič.

Robert Fico sa v tomto výroku vyjadruje k udalostiam z roku 2005, keď dvaja opoziční poslanci z HZDS (Karol Džupa a Eduard Kolesár) zo dňa na deň podporili koalíciu SDKÚ, KDH a SMK a týmto spôsobom jej pomohli získať väčšinu v parlamente.

takto nasledovne takto