Prvá táto funkcia je, že ak má Ústavný súd konať, má konať za návrh. (...) Národná rada mu určila, že musí, bez návrhu.

Je pravdou, že konanie pred ústavným súdom do ostatnej novely ústavy začínalo jedine na návrh. Avšak práve spomínanou novelou mu bola zverená právomoc preskúmať uznesenie NR SR vo veci zrušenia individuálnej milosti alebo amnestie. Navyše, nie je správne ani vyjadrenie Mečiara, že ústavný súd "musí" konať, keďže v prípade ak do 60 dní nerozhodne, konanie sa zastaví. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa § 18 zákona č. 38/1993 Z. z. o organizácii Ústavného súdu Slovenskej republiky, o konaní pred ním a o postavení jeho sudcov, ústavný súd začína konať len na návrh určitých subjektov: "(1) Ústavný súd začne konanie, ak návrh podá a) najmenej pätina poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, b) prezident Slovenskej republiky, c) vláda Slovenskej republiky, d) súd, v súvislosti so svojou rozhodovacou činnosťou, e) generálny prokurátor Slovenskej republiky, f) predseda Súdnej rady Slovenskej republiky vo veciach súladu právnych predpisov podľa čl. 125 ods. 1 Ústavy týkajúcich sa výkonu súdnictva, g)verejný ochranca práv vo veciach súladu právnych predpisov podľa čl. 125 ods. 1 Ústavy, ak ich ďalšie uplatňovanie môže ohroziť základné práva alebo slobody alebo ľudské práva a základné slobody vyplývajúce z medzinárodnej zmluvy, ktorú Slovenská republika ratifikovala a ktorá bola vyhlásená spôsobom ustanoveným zákonom, h) každý, o ktorého práve sa má konať v prípadoch ustanovených v čl. 127 a čl. 127a Ústavy." V tretej časti tohto zákona sa však nachádza aj druhá hlava, v ktorej sú zakotvené niektoré osobitosti jednotlivých konaní pred ústavným súdom. Okrem iného § 48b stanovuje, že v prípade preskúmavania uznesenia NR SR o zrušení individuálnej milosti alebo amnestie koná bez návrhu. Cieľom novely bolo umožniť v súlade s princípmi a hodnotami práva zrušenie amnestií, a preto do tohto procesu mal byť zahrnutý aj ústavný súd: „ Koalícia navrhuje novelizovať ústavu a rozšíriť kompetencie parlamentu o právo zrušiť trojpätinovou väčšinou amnestie, návrh na zrušenie bude musieť podať 30 poslancov. Zároveň dávajú kompetenciu Ústavnému súdu SR posúdiť do dvoch mesiacov návrh poslancov o zrušení amnestie, ak takéto rozhodnutie parlament prijme. Ústavný súd bude môcť povedať, či je takéto rozhodnutie parlamentu platné alebo nie." Čo sa týka časti výroku, v ktorej V. Mečiar tvrdí, že ÚS "musí" konať bez návrhu, tak treba povedať, že nejde o povinnosť ústavného súdu: " Rozhodnutie, čo ďalej s amnestiami, dosiaľ stálo už len na Ústavnom súde, ktorý mal posúdiť, či je tento krok v súlade s ústavou. Ak by vyhlásil, že ústave odporuje, amnestie by ostali nedotknuteľné aj v budúcnosti. Naopak, ak by rozhodnúť nestihol do 60-dňovej lehoty alebo by sa medzi sudcami nenašla nadpolovičná väčšina, konanie by sa zastavilo a znamenalo by to, že amnestie sú aj tak zrušené." Dátum zverejnenia analýzy: 12.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

§ 18
zahrnutý
povinnosť


EEI nemá právoplatnú zmluvu v meste Košice na parkovanie, zmluva je neplatná”

Čo sa týka zmluvy medzi spoločnosťou EEI a mestom Košice o prevádzkovaní parkovania možno povedať že je momentálne podaná žaloba na súd pre neplatnosť zmluvy,. Súd sa bude touto záležitosťou zaoberať. Pred rozhodnutím súdu nemožno definitívne označiť túto zmluvu za neplatnú, avšak podľa právnej analýzy tejto zmluvy od UPJŠ ide o zjavné porušenie zákona pri jej uzatváraní. Preto mesto podalo na spoločnosť EEI žalobu týkajúcu sa neplatnosti zmluvy. Keďže nemožno definitívne označiť zmluvu za neplatnú, hodnotíme tento výrok ako neoveriteľný. Neplatné sú právne úkony, ktorým chýba niektorá náležitosť, ktorú zákon vyžaduje pod sankciou neplatnosti. Rozlišujeme absolútnu neplatnosť a relatívnu neplatnosť. V Občianskom zákonníku platí zásada, že neplatné právne úkony sú neplatné absolútne, pokiaľ ich zákon nevyhlasuje za relatívne neplatné. Absolútna neplatnosť nastáva priamo zo zákona (ex lege) a pôsobí voči každému, takže každý sa jej môže dovolať. Na absolútnu neplatnosť prihliada súd (alebo iný štátny orgán) aj bez návrhu (ex offo). 18. júna 2018 schválilo mestské zastupiteľstvo Košíc uznesenie o usporiadaní vzťahov medzi mestom Košice a spoločnosťou EEI s.r.o. pri prevádzkovaní parkovacích miest v rezidentských lokalitách. Týmto uznesením žiadali námestníka primátora mesta Košice JUDr. Martina Petruška : " a) vyzvať spoločnosť EEI s.r.o. na odovzdanie parkovacieho systému v centrálnej mestskej zóne, v rezidentských lokalitách a niektorých ďalších osobitných parkoviskách s poukázaním na neplatnosť nájomnej zmluvy č. 2012001646 zo dňa 30.07.2012 v znení neskorších dodatkov so zreteľom na právne závery uvedené v právnej analýze Právnickej fakulty UPJŠ zo dňa 14.06.2018, b) rokovať so spoločnosťou EEI s.r.o. o uzatvorení dohody o usporiadaní vzťahov v nadväznosti na odovzdanie parkovacieho systému mestu Košice, c) predložiť mestskému zastupiteľstvu na schválenie 1. návrh dohody o usporiadaní vzťahov medzi mestom Košice a spoločnosťou EEI s.r.o., 2. návrh na zrušenie uznesení mestského zastupiteľstva, ktoré sa týkali iného spôsobu usporiadania vzťahov ako vyplýva z písm. a)." Ako je uvádzané v bode a), mestské zastupiteľstvo toto uznesenie prijalo na základe právnej analýzy zmluvy Právnickou fakultou UPJŠ. Tá uvádza že, :„ Po preskúmaní obsahu nájomnej zmluvy, skutkových okolností jej uzavretia a relevantnej právnej úpravy platnej a účinnej v čase uzavretia nájomnej zmluvy sú dôvodné pochybnosti o platnosti nájomnej zmluvy. Platnosť nájomnej zmluvy môže byť spochybnená z dôvodu: a) neurčitosti predmetu nájmu a b) rozporu nájomnej zmluvy so zákonom, “. Ako je známe, cestný zákon, platný a účinný v čase uzavretia nájomnej zmluvy s EEI v roku 2012, neumožňoval obciam uzavrieť zmluvu, na základe ktorej by mohli v súlade so zákonom prenechať prevádzku plateného parkovného súkromnej firme. Mesto preto zvolilo podľa právnikov univerzity uzatvorením nájomnej zmluvy s EEI metódu súkromnoprávnej regulácie zásahov do základných práv a slobôd osôb tam, kde to zákon v čase jej uzatvorenia „nedovoľoval a spôsobom, ktorý zákon neumožňoval“.Konštatovali, že ak mesto realizovalo samosprávnu pôsobnosť v rozpore s cestným zákonom, začalo si vytvárať „na zákone nezávislé právo“. „ Podľa nášho názoru je nájomná zmluva vrátane jej dodatkov absolútne neplatná ,“ píše sa jednoznačne v posudku. K tomuto záveru dospeli aj z niekoľkých ďalších dôvodov. Na základe tejto analýzy mestské zastupiteľstvo 17. septembra 2018 vydalo uznesenie v ktorom žiada námestníka primátora mesta Košice JUDr. Martina Petruška : " a) podať na súd žalobný návrh a to buď jednotlivo alebo v celom rozsahu za účelom odovzdania parkovacieho systému v centrálnej mestskej zóne, v rezidentských lokalitách a niektorých ďalších osobitných parkoviskách s poukázaním na neplatnosť nájomnej zmluvy č. 2012001646 zo dňa 30.07.2012 v znení neskorších dodatkov a za účelom vydania bezdôvodného obohatenia oproti povinnosti mesta Košice vrátiť ním prijaté plnenia (nájomné) spoločnosti EEI s.r.o., so zreteľom na právne závery uvedené v právnej analýze Právnickej fakulty UPJŠ zo dňa 14.06.2018, b) opätovne rokovať so spoločnosťou EEI s.r.o. o uzatvorení dohody o usporiadaní vzťahov najmä za účelom odovzdania parkovacieho systému mestu Košice, vrátane možnosti majetkovoprávneho usporiadania vzťahov týkajúcich sa technického zhodnotenia zrealizovaného spoločnosťou EEI s.r.o., a to aj v rozsahu možnosti započítať kúpnu cenu parkovacieho domu v prípade jeho prevodu v súvislosti s uzavretím dohody o usporiadaní vzťahov medzi mestom Košice a spoločnosťou EEI s.r.o., c) predložiť mestskému zastupiteľstvu na schválenie návrh dohody podľa písm. b)." Dátum zverejnenia analýzy: 22.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Občianskom absolútnu uznesenie uvádza uznesenie


Podľa dostupných zdrojov, Milan Kňažko skutočne pracoval ako baník. V jeho profile na portáli vlada.gov.sk sa uvádza: "Po ukončení štúdia na Strednej škole stavebnej v roku 1963 sa prihlásil na Vysokú školu muzických umení v Bratislave, kam ho však neprijali, a preto sa zamestnal ako kulisár a neskôr ako baník." Tieto slová potvrdzuje aj stránka osobnosti.sk .

vlada.gov.sk

osobnosti.sk


Pamätáte si rok 2010? My sme prijímali mimoriadne vážne opatrenia v boji proti finančnej kríze, a neboli žiadne nezhody. Prijali sme nejaké opatrenie na Rade solidarity a rozvoja, išlo to do vlády lebo bola dohoda, nikto neoponoval, rovnako to išlo aj do parlamentu takisto tie opatrenia nikto neoponoval, lebo boli široko vydiskutované

Strana Smer iniciovala vznik Rady solidarity a rozvoja po parlamentných voľbách v roku 2012. Mala byť miestom, kde budú partneri sociálneho dialógu hľadať kompromisy. Vznik Rady krizovali politológovia aj nezaradená poslankyňa Jana Žitňanská. Označila ju za Potemkina, skutočné rozhodnutia podľa nej prijímali aj tak iní. Keďže RSaR vznikla až v roku 2012, nemohla s jej pomocou vláda Roberta Fica v roku 2010 prijímať opatrenia v boji s finančnou krízou. Tvrdenie expremiéra preto hodnotíme ako nepravdivé.

iniciovala politológovia poslankyňa


Čiže nerátajte vysúťažené ceny, lebo to je tunel Branisko, tunel Sitina, ktorý stál miliardu a stál tri.

Tunel SITINA je projektovaný v rámci úseku Lamačská cesta - Staré Grunty. Celková výška pôvodného projektu, ako uvádza portál sme.sk , bola vo výške 3,5 mld. eur, z čoho samotný tunel SITINA bol projektovaný vo výške 1,6 mld. eur. Čiže nie jedna miliarda ako uvádza R. Kaliňák. Spoločnosť Amberg engeneering ku dôvodom predraženia: "Tunel Sitina je prvým slovenským diaľničným tunelom v intraviláne. Jeho dĺžka je 1 415 m, respektíve 1 440 m. Náklady na výstavbu tunela Sitina bez jeho technologického vybavenia boli v zmysle zmluvy o dielo vyčíslené na 37,54 mil. eur (1,131 mld. Sk). Prestavalo sa vyše 73,03 mil. eur (2,2 mld. Sk) vrátane indexácie. Toto zvýšenie stavebných nákladov o 94,5 % spôsobili najmä zhoršené inžiniersko-geologické podmienky v trase razeného tunela a zvýšenie bezpečnostných štandardov v tuneli počas samotného razenia. Do uvedeného navýšenia ceny nie sú zahrnuté dodatočné požiadavky zhotoviteľa, ako sú napríklad kurzové rozdiely (asi 25,82 mil. eur, teda 778 mil. Sk). Pri inštalovaní technológií sa oproti pôvodnej investícii určenej súťažou 17,17 mil. eur (517,4 mil. Sk) rozpočet zdvihol na 25,97 mil. eur (782,5 mil. Sk), a to na základe nutného zvýšenia bezpečnostného štandardu v zmysle požiadaviek obstarávateľa, respektíve Ministerstva vnútra SR. To predstavuje zvýšenie ceny o 51,2 %. Pri posudzovaní ceny technologického vybavenie tunela Sitina treba zohľadniť aj skutočnosť, že ide o mestský tunel, čo kladie zvýšené nároky na riešenie jeho technológie." Zdroj: asb.sk Náklady na výstavbu tunela SITINA boli vyčíslené na 1,131 mld. SK. Technologické náklady 514,4 mld Sk. Celkové zmluvné náklady cca 1,6 mld. SK. Čiže R. Kaliňák nehovorí presné čísla, keď uvádza, že pôvodné náklady mali byť vo výške jednej miliardy, pričom v skutočnosti to bolo cca 1,6 mld. SK. Po navýšení týchto nákladov, náklady na výstavbu stúpli na 2,2 mld. SK a náklady na inštaláciu technológií sa zvýšili na 782,5 mil SK. Čiže celkové skutočné náklady na výstavbu tunelu SITINA boli cca 3 mld. Sk, ako uvádza R. Kaliňák. Kaliňák neuviedol presnú sumu v prípade výsledku tendra. Napriek tejto nepresnosti faktom zostáva, že sa tunel oproti vysúťaženej sume takmer dvojnásobne predražil.

sme.sk

asb.sk


....ten dokument Učiace sa Slovensko ako východiskový dokument, (...) bolo tam urobených 4 tisíc pripomienok zo strany verejnosti (...).

Verejné pripomienkovanie k Národnému programu rozvoja výchovy a vzdelávania „Učiace sa Slovensko“ prebiehalo od 15. marca do 15. mája 2017. V tomto období bolo doručených 3975 pripomienok odbornej a širšej verejnosti, ktoré sú uverejnené na stránke Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu predstavilo dňa 15. marca 2017 návrh národného programu rozvoja výchovy a vzdelávania s názvom Učiace sa Slovensko, ktorý má určovať stratégiu SR v oblasti školstva na nasledujúcich 10 rokov. Počas obdobia dvoch mesiacoch mohli byť k návrhu podávané pripomienky prostredníctvom online formulára. Všetkých 3975 zaslaných pripomienok bolo následne vyhodnotených autormi návrhu a relevantné pripomienky boli zapracované do finálneho dokumentu ( .pdf ). Podľa ministerky školstva Lubyovej sa táto podoba dokumentu Učiace sa Slovensko nedá realizovať, pretože jej chýba reálny rozpočet, časový rámec a politická podpora. " Reforma musí mať konkrétne ciele, podujatia, aktivity a rozpočet. Dokument tieto náležitosti neobsahuje, takže bude musieť byť spracovaný takým štýlom, aby to tam bolo. Dokument predložím do výboru pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport a na základe vyjednávania vo výbore sa určí, aký bude ďalší proces ," povedala Lubyová o Učiacom sa Slovensku. Na novom, akčnejšom dokumente budú pracovať stavovské a profesijné organizácie do konca roka.

doručených 3975 .pdf akčnejšom


Naopak, tri mesiace po atentáte už organizovali protesty, kde aj pán Gröhling vykrikoval, že Fico musí zhniť vedľa Kočnera v base.

Branislav Gröhling na proteste v decembri v roku 2023 povedal , že Robert Fico by mal sedieť vo väzení vedľa Mariána Kočnera. Výrok, že Robert Fico by „mal zhniť v base,“ povedal vtedajší minister financií a predseda hnutia Slovensko Igor Matovič v decembri 2021. Atentát na predsedu vlády Roberta Fica sa stal 15. mája 2024. Gröhling po atentáte svoj výrok neozpakoval, na opozičnom proteste v auguste 2024 politici nevystupovali. Tvrdenie Matúša Šutaja Eštoka hodnotíme ako nepravdivé.

Igor Matovič sa tak vyjadril po tom, ako Roberta Fica v roku 2021 predvolali na policajnú stanicu z dôvodu trestného činu podnecovania. Povedal tiež, že predseda Smeru by „nemal zostať 30 minút na policajnej stanici, ale mal by dostať 30 rokov basy.“

Na adresu Roberta Fica sa kriticky vyjadril v decembri 2023 aj Branislav Gröhling, ktorý tvrdil, že vedľa Mariána Kočnera by mal sedieť predseda vlády, nepoužil však pejoratívny výraz „zhniť.“

Protesty organizovala v opozícii aj strana Smer-SD. Na týchto podujatiach zazneli vulgárne vyjadrenia na adresu vtedajšej prezidentky Zuzany Čaputovej.

Protesty po atentáte

Od atentátu na premiéra 15. mája 2024 opozícia zorganizovala jednu demonštráciu 13. augusta 2024. Protest sa konal po tom, čo ministerka kultúry Šimkovičová odvolala riaditeľa Slovenského národného divadla a šéfku Slovenskej národnej galérie. Témou protestov bol tiež právny štát, minister spravodlivosti Boris Susko bol kritizovaný za to, že rozhodol o prepustení Dušana Kováčika právoplatne odsúdeného za korupciu z väzenia.

Protesty organizovalo Progresívne Slovensko, ku ktorému sa pridala Sloboda a Solidarita. PS avizovalo, že na ňom nevystúpia politici a političky, priestor chceli dať osobnostiam kultúrnej obce a „ľuďom bojujúcim za spravodlivosť.”

Na proteste vystúpila napríklad moderátorka Kristína Tormová a herec Ján Gallovič. Príhovor mal tiež bývalý riaditeľ RTVS Ľuboš Machaj, exministerka kultúry Silvia Hroncová, aj diplomat Metod Špaček. Politici a političky súčasnej opozície na tejto demonštrácii nevystúpili .

Líder SaS Gröhling a šéf PS Šimečka sa vyjadrili iba pre médiá, vyhlásili, že ministerka Šimkovičová a minister Susko musia zo svojich pozícii odísť, v tejto súvislosti v tom čase zvolávali mimoriadnu schôdzu parlamentu.

Demonštrácie žiadali odstúpenie ministerky kultúry Šimkovičovej a ministra spravodlivosti Suska.

Demonštráciu organizovala aj samotná kultúrna obec v rámci platformy Otvorená kultúra! Protest sa uskutočnil 12. augusta 2023. Hlavnými požiadavkami bolo odvolanie ministerky kultúry a generálneho tajomníka služobného úradu ministerstva kultúry Lukáša Machalu.

povedal
povedal
sa stal
vyjadril
vyjadril
zazneli
zorganizovala
kritizovaný
nevystúpia
vystúpila
nevystúpili
vyjadrili
žiadali
organizovala
bolo


Vláda podporí spracovanie Národného generelu dopravy SR. Jeho cieľom bude zabezpečenie ekonomicky efektívnej, bezpečnej, kapacitnej, kvalitnej a plynulej dopravy. Základom bude vypracovanie celonárodného socio-demografického prieskumu definujúceho dopravný dopyt obyvateľstva, podloženého podrobnými dopravnými prieskumami pre všetky relevantné druhy dopravy.

Dátum zverejnenia analýzy: 09.02.2017 Naspäť Nahlásiť chybu


Napríklad v Maďarsku sú oveľa menšie župy ako na Slovensku. Rakúsko rovnako, ČR taktiež, napríklad Karlovarský kraj má iba niečo vyše 200 tisíc obyvateľov. Ale rovnako v iných krajinách – Belgicko, Luxembursko.

Štáty, ktoré Belica menuje nevynikajú, s výnimkou Luxemburska, malými územnosprávnymi celkami. Vo viacerých z nich sa rozmery kraja značne rozchádzajú, napríklad v ČR a Belgicku. Priemerne majú kraje menej obyvateľov iba v Luxembursku, Maďarsku. Rakúsko, Česká republika a Belgicko majú naopak priemerne viac obyvateľov na jeden región. Karlovarský kraj okrem toho nemá vyše 200 tisíc, ale vyše 300 tisíc. Výrok je teda nepravdivý. Slovensko má 8 krajov , ktorých populácia sa pohybuje od 500 tisíc do 800 tisíc. Priemerne tak na jednu župu pripadá približne 687 tisíc obyvateľov. Maďarsko má 19 žúp , čo pri počte obyvateľov, čo pri populácii takmer 10 miliónov znamená, že priemerne na jednu župu pripadá o niečo viac ako pol milióna obyvateľov. Česká republika má celkom 14 krajov , ktorých populácia sa pohybuje od 300 tisíc (Karlovarský kraj) po 1,25 (Moravskoslezský kraj). Karlovarský kraj má podľa oficiálnej stránky vyše 300 tisíc obyvateľov. Priemerne na jeden kraj pripadá 750 tisíc obyvateľov. Rakúsko je federatívna republika, ktorá sa skladá z 9 štátov. Populácia Rakúska je 8,4 milióna, čo znamená, že priemerne má štát takmer jeden milión obyvateľov. Belgicko má celkom 10 provincií, ktorých populácia sa pohybuje od 270 tisíc po 1,7 milióna. Priemerne na jednu provinciu vychádza vyše milióna obyvateľov. Luxembursko s populáciou približne pol milióna je rozdelené do 5 regiónov, čo znamená iba okolo 100 tisíc obyvateľov na jeden región. Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

8 krajov
19 žúp
populácii
14 krajov
Karlovarský kraj
federatívna
Populácia
celkom
Luxembursko
rozdelené


Robert Fico v lete 2012, keď ste začali vládnuť, vyhlásil, budem ho citovať: "Chcem prinútiť každého ministra, aby mi vlastnou krvou podpísal, že minie prostriedky v rámci európskych fondov a bude za to niesť zodpovednosť."

Je pravdou, že Robert Fico v lete 2012 vyhlásil záväzok ministrov, ktoré sa týkalo čerpania eurofondov. Mihál ho cituje presne, výrok preto hodnotíme ako pravdivý. 22. júla 2012 Robert Fico vyhlásil (1:11): ,,Chcem prinútiť : každého ministra, že mi vlastnou krvou podpíše, že minie prostriedky v rámci európskych fondov."

vyhlásil


...mám za sebou najväčšiu pravicovú koalíciu, to znamená všetky opozičné pravicové strany (...) a ich poslanci kandidujú takisto so mnou (...).

Mrvu podporuje 7 pravicových opozičných strán - OĽANO, SaS, Sme Rodina ako aj mimoparlamentné pravicové strany NOVA, KDH, OKS a Zmena Zdola. V porovnaní s ďalšími kandidátmi na primátora mesta Bratislav Mrvu podporuje najväčší počet strán. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Kandidát Matúš Vallo má podporu mimoparlamentných strán Progresívne Slovensko a strany Spolu. Zároveň si na podporu vytvoril Team Vallo - skupina odborníkov a odborníčok. Kandidáti Václav Mika ako aj Ivo Nesroval bojujú o kreslo primátora bez podpory akejkoľvek strany teda ako nezávislí kandidáti. Jaroslav Brada - podpora Strany moderného Slovenska Viktor Béreš - nominant strany Nezávislosť a jednota Iveta Plšeková - nezávislá kandidátka Andrej Trnovec - kandidát Slovenskej ľudovej strany Andreja Hlinku Miroslav Vetrík - nezávislý kandidát Roman Ruhig - kandiduje s podporou Slovenskej národnej jednoty - strany vlastencov Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Mrvu Vallo Mika Nesroval podpora nominant nezávislá kandidát nezávislý kandiduje


Príjmy v roku 2011 stúpli o vyše 10 % a výdavky štátneho rozpočtu a verejnej správy klesli o 0,4 %.

Príjmy štátneho rozpočtu v roku 2011 dosiahli podľa údajov Ministerstva financií 13 147 834 tis. EUR. V roku 2010 boli príjmy štátneho rozpočtu 12 530 994 tis. EUR. Jedná sa teda o nárast o 4,9%. Výdavky štátneho rozpočtu dosiahli v roku 2011 16 957 773 tis. EUR, v roku 2010 to bolo 16 277 000 tis. EUR. Jedná sa teda o nárast výdavkov o 4,2%. Peter Kažimír nehovorí pravdu. Agentúra TASR priniesla správu o tlačovej konferencii ministerstva finacií 2.1.2012: "Na výdavkovej strane prišlo k úspore výdavkov štátneho rozpočtu o 1,167 miliardy eur," vyčíslil na dnešnej tlačovej konferencii štátny tajomník rezortu financií Vladimír Tvaroška. Celkovo dosiahli v roku 2011 výdavky štátneho rozpočtu 15,278 miliardy eur. Medziročne tak štát minul o 0,4 % menej finančných prostriedkov. V minulisti sme overovali podobný výrok Petra Kažimíra, v ktorom tvrdil, že štátu stúpli príjmy o 10%. Dňa 6. novembra 2011 sme tento výrok hodnotili ako pravdivý, na základe vtedy dostupných údajov, ktoré potvrdzovala aj správa TASR (publikovaná na hnonline.sk ), v ktorej sa okrem iného píše: " Príjmy rozpočtu dosiahli v októbri tohto roka 9,311 miliardy eur, čo bolo medziročne viac o 9,9 percenta ." Tieto údaje teda vyjadrovali medziročný rozdiel medzi príjmami rozpočtu v mesiaci október a pre podobu súčasného výroku Petra Kažimíra nie sú rozhodujúce. Dátum zverejnenia analýzy: 28.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

podľa
dosiahli
TASR
6. novembra 2011
hnonline.sk


Bez toho, aby si človek spomenul na ten strašný hladomor, proste ten hladomor v 30. rokoch, kde zomrelo ja neviem 3 až 5 miliónov Ukrajincov od hladu.

Ukrajinský hladomor ktorý dosiahol vrchol v rokoch 1932 až 1933 bol výsledkom sovietskej politiky, cieľom ktorej bolo podrobenie si ukrajinského obyvateľstva. Odhady počtu obetí sa podľa dostupných zdrojov značne líšia. Najčastejšie sa udáva počet obetí hladomoru v rozmedzí 5 až 8 miliónov, niektoré odhady hovoria až o 25 000 mŕtvych denne a celkovom počte 10 miliónov mŕtvych. Podľa ďalších bol počet obetí nižší, približne 3,3 až 4,8 milióna. Odhad, ktorý uvádza Šebej tak možno označiť za konzervatívny, nie je však v rozpore s dostupnými údajmi. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

výsledkom
sa
udáva
10 miliónov
3,3
4,8


Ale čo sa ukázalo potom? Že dohodol (pozn. Sulík) 5,85 terawatt hodiny pre domácnosti, lebo tvrdil, že toľko stačí pre tie domácnosti a zrazu sa ukázalo, že oni potrebujú približne 7,1 terawatt hodiny domácnosti. Čo z toho vyplynulo? Že teraz straší domácnosti, že len do osemdesiatpäť percent budú mať relatívne lacnú, aj tá bude o polovičku drahšia a nad 85 % spotreby z roku 2020, čo je strašná konina podľa mňa, budú platiť o 386 % viac a toto je výsledok roboty Richarda Sulíka.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, pretože minister financií Matovič neuvádza korektné údaje pri viacerých údajoch. Objemy zlacnenej elektriny sú so Slovenskými elektrárňami dohodnuté už od februára 2022. Rovnako ceny elektriny na rok 2023 sú podľa výpočtov ÚRSO v iných sumách, než aké spomína Matovič.

Ministerstvo hospodárstva SR spolu s ministerstvom financií SR podpísali vo februári 2022 memorandum s majoritným akcionárom Slovenských elektrární, spoločnosťou Slovak Power Holding.

V memorande sa Slovenské elektrárne zaviazali dodať v rokoch 2023 a 2024 6,15 TWh elektriny za cenu 61,20 € / MWh.

Štátny tajomník ministerstva hospodárstva Karol Galek na konci augusta dodal , že elektrina za zastropovanú cenu bude určená pre všetky domácnosti na Slovensku a má pokryť 85 % ich spotreby.

Minister hospodárstva v demisii Sulík odkázal : „V čase vážnej energetickej krízy musí každý prispieť a preto je správne očakávať úsporu vo výške 15% od každej domácnosti.“

Ak sa domácnostiam podarí ušetriť 15 % spotreby elektriny oproti roku 2020, celá ich spotreba v roku 2023 bude stáť 61,20 € / MWh.

7. septembra sa na rokovaní vlády objavil prepočet cien od Úradu pre reguláciu sieťových odvetví (ÚRSO), ktorý zverejnil minister práce Milan Krajniak.

Dokument spomína tri scenáre vývoja cien elektriny. Igor Matovič však vo svojom výroku zamenil percentá za eurá.

Prvý scenár počíta s tým, že sa celková cena elektriny vrátane všetkých poplatkov zvýši oproti roku 2022 o 51 %, teda bude o polovicu drahšia. V tomto prípade ráta s efektom zastropovanej ceny elektriny na celú spotrebu.

Druhý scenár tiež zahŕňa memorandum so Slovenskými elektrárňami, ale iba na 85 % spotreby. Operuje s celkovou sumou elektriny na úrovni 386,79 €. Avšak, zvýšenie ceny elektriny o 386 % sa nikde nespomína.

Podľa tretieho scenára bude konečná cena elektriny 326,63 €.

Samotný ÚRSO v dokumente upozorňuje, že výpočty cien sú indikatívne a môžu sa meniť. Konečné údaje budú známe na konci roka 2022.

Výrok obsahuje niekoľko nepravdivých tvrdení. Matovič nehovorí pravdu o pôvodnom odhade spotreby domácností, pretože už od februára 2022 je podpísané memorandum s určeným objemom elektriny na úrovni 6,15 TWh. Matovič pravdivo uvádza, že cena elektriny sa zvýši minimálne o 51 %, ale následne hovorí nepravdu o 386% navýšení cien.

Vo výroku sa objavujú aj politické hodnotenia ministra financií, tie však nie sú predmetom overovania. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

memorandum dodal odkázal zverejnil scenáre


Čo ste vy urobili v rokoch 2002 až 2006 na území Slovenskej republiky a budem veľmi konkrétny. Na jednej strane ste dali z peňazí ľudí 117 miliárd korún na ozdravenie slovenských bánk a potom ste ich za korunu prakticky sprivatizovali.

Taktiež treba spomenúť, že nakoľko bol proces konsolidácie pripravovaný spoločne so Svetovou Bankou, táto Slovenskej republike poskytla za týmto účelom úver EFSAL vo výške 200 mld. €.

108,3 mld. Sk
EFSAL
Viliam Vaškovič
Banka Slovakia


... už zobrali na Slovensko niektorých (utečencov, poz.) a už idú preč, zobrali Češi do Česka niektorých ľudí a idú preč,

Niektorí z utečencov, ktorí boli umiestnení na Slovensku a v Českej republike, sa rozhodli tieto krajiny skutočne opustiť, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

Denník N
opustiť
idnes.cz
odcestovať
Nemecko
Irak


Pán Čentéš sa vzdal kandidátky preto, lebo verejne povedal, že v parlamente je korupcia a že sa nechce zúčastniť takejto voľby, že sa zúčastní, len ak bude voľba priama, nie voľba tajná.

Na tlačovej konferencii 13. mája 2011 informoval predseda Národnej rady SR a líder SaS Richard Sulík o tom, že nominant na post generálneho prokurátora Jozef Čentéš nebude 17. 5. 2011 v opakovanej tajnej voľbe kandidovať. "Čentéš požiadal Sulíka o stretnutie, na ktorom mu oznámil, že sťahuje svoj súhlas s kandidatúrou. Podľa neho je táto voľba pod takými podozreniami z podplácania a vydierania poslancov, že on s ňou nechce byť spájaný."

informoval SITA vyhlásil Čentéš


...stretnutia boli (ktoré spomenul Andrej Kiska na tlačovke, pozn.). Ja som dokonca aj už aj niekde povedal, boli dve stretnutia. Prvé bolo 1. alebo 2. januára, to sme mali v Tatrách za účasti takisto predsedu vlády a pána prezidenta a jeho hovorcu (...) potom bolo druhé stretnutie, ktoré bolo vo vládnom zariadení tu v Bratislave.

O stretnutiach, ktoré spomína Robert Fico vo výroku, informoval Andrej Kiska podrobne na svojom Facebooku ako aj na tlačových konferenciách , pričom dátumy aj účasť spomínaných osôb zodpovedá tomu, čo hovorí Fico. Pravdivosť toho, či sa však stretnutia naozaj uskutočnili a boli v uvedenom formáte, nie je možné z verejne dostupných zdrojov overiť. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Andrej Kiska na Facebooku ohľadom stretnutí s Robertom Ficom uviedol, že sa ich prvé stretnutie uskutočnilo 2. januára 2019 vo vládnom zariadení Kamzík v Starom Smokovci. Na stretnutí mal byť aj premiér Peter Pellegrini aj hovorca Andreja Kisku Roman Krpelan. Druhé stretnutie prezidenta s Ficom sa malo uskutočniť v hoteli Bôrik v Bratislave 14. januára 2019 v rovnakej zostave ako v Tatrách.

Facebooku konferenciách Facebooku


pán Vadala bol mafián taliansky, prepojený na Ndrangetu, o ktorej písal Ján Kuciak. A ten pán Vadala sa fotil s Vaším pánom poslancom Madejom. Veľmi dobre si to pamätáte. Ten pán Vadala bol priateľom pani Troškovej, asistentky Roberta Fica, vtedajšieho premiéra, ktorý ju brával na návštevy zahraničné, všelikde možne reprezentovala Slovenskú republiku. Ten pán Vadala bol dosadený pánom Jasaňom na Úrad vlády a všetci toto na Slovensku vedia pán Blaha, čiže jediný, kto tu šíri konšpiračné teórie ste Vy. A ja Vám poviem pravdu, že ľudia na Slovensku to aj vidia, že to, že bola mafia prepojená na vládu Roberta Fica videl každý a vidí to každý, to, že bol, že býval v byte Ladislava Bašternáka, ktorý už je odsúdený, vie každý. To, že bol susedom pána Kočnera vie každý, čiže nesnažte sa tu vyhovárať a vyviňovať Vašu stranu Smer-SD a Roberta Fica, že Vy ste s tým nič nemali spoločné. Ján Kuciak písal práve o týchto veciach, o prepojenia Kočnera,  Vadalu, Fica a Vašich káuz.

Existujú dokázateľné prepojenia ľudí, ktorí boli blízki strane Smer, na človeka spájaného s talianskou mafiou. Tvrdenie Michala Šípoša hodnotíme ako pravdivé. Podľa denníka SME „ talianska organizácia na boj proti mafii DIA (Direzione investigativa antimafia, podobná ako NAKA na Slovensku) vedie Vadalu ako človeka blízkeho kalábrijskej mafii 'Ndrangheta.” Noviny vychádzali z komunikácie medzi slovenskou ambasádou v Ríme a DIA. Talianske súdy medzičasom Vadalu odsúdili na deväť rokov za pašovanie kokaínu. Niekdajší poslanec Smeru Robert Madej má s Vadalom spoločnú fotku, na ktorej pózujú. Niekdajšia hlavná štátna radkyňa a asistentka v vtedajšieho premiéra Roberta Fica Mária Trošková bola kedysi Vadalovou priateľkou a podnikala s ním. Ako asistentka sprevádzala premiéra na štátnych rokovaniach, okrem iného aj v Nemecku s Angelou Merkelovou. Podľa jej výpovede ju Vadala zoznámil s Viliamom Jasaňom, jeho obchodným partnerom a vtedajším poslancom. Najprv sa stala jeho asistentkou, neskôr prešla na Úrad vlády. Robert Fico roky býval v byte, ktorý si prenajímal od Ladislava Bašternáka, a to aj v ćase, keď bol podnikateľ obvinený, obžalovaný a neskôr odsúdený za daňové podvody. V tom istom bytovom komplexe vlastnil (susedný) byt aj Marián Kočner. Zavraždený novinár Ján Kuciak o.i. písal o prepojeniach talianskej mafie na Úrad vlády, o kauzách Kočnera či strany Smer.

SME odsúdili má priateľkou podnikala sprevádzala výpovede býval vlastnil písal Kočnera


Čiže eurofondový škandál, škandál v oblasti vedy a výskumu, viete o koľko peňazí sme v dôsledku toho prišli? Sme ich museli vracať nevyčerpaných do Bruselu? V roku 2017 a 2018? Viete? To bolo za vašej vlády 150.000.000 EUR.

Za vlády Smeru prišlo Slovensko o 150 miliónov eur z eurofondov, pretože ich nestihlo včas vyčerpať. Dôvodom bola najmä kauza rozdeľovania eurofondov na Ministerstve školstva. Tvrdenie Veroniky Remišovej hodnotíme ako pravdivé. Podľa Denníka N prišlo Slovensko v aktuálnom programovom období o 154 miliónov eur, pretože neplnilo zazmluvnené míľniky čerpania. ,Najviac peňazí – 108 miliónov – sa do Bruselu vrátilo z operačného programu Výskum a inovácie. Európska komisia najskôr v roku 2017 zastavila granty, ktoré smrdeli korupciou. Vláda mala potom všetko pripraviť nanovo, ale nestihla, a tak peniaze prepadli,” uvádzajú noviny. Pozastavenie súvisí so sporným výberom projektom za ministrovania Petra Plavčana (SNS) . Agentúra patriaca pod Ministerstvo školstva mala k dispozícii takmer 700 miliónov eur. Prvý balík, 288 miliónov eur, mal ísť na podporu dlhodobého strategického výskumu. Medzi úspešnými uchádzačmi o peniaze boli najmä súkromné firmy - žiadna z veľkých univerzít. Rektori preto poslali ministrovi školstva Petrovi Plavčanovi kritický list. Vyhodnotenie žiadostí označili za „nekorektné a netransparentné”, kritizovali odbornosť hodnotiteľov. Druhý balík peňazí, vyše 300 miliónov eur, mal ísť na priemyselné výskumno-vývojové centrá. Niektoré podporené firmy mali nízke obraty, málo zamestnancov a len málo spoločné s vedou. Viaceré si tiež na poslednú chvíľu menili predmet podnikania, aby splnili podmienky. Jedna z firiem prehovorila o tom, že si od nej mal hodnotiteľ pýtať úplatok 20 percent zo žiadanej sumy - ten to odmietol. Najvyšší kontrolný úrad pri preverovaní „nezískal primerané uistenie, že výber hodnotiteľov do zoznamu hodnotiteľov bol transparentný a vhodnosť hodnotiteľov bola objektívne posudzovaná“ ( pdf , str.10). Európska komisia sa obrátila na Európsky úrad boja proti podvodom (OLAF), aby podozrenia preveril. Slovenská polícia začala v prípade trestné stíhanie. V marci 2019 vyšetrovanie tak OLAFU ako aj slovenských orgánov stále prebiehali . Rozdeľovanie prvého balíka minister Plavčan po kritike zrušil . Pri vysvetľovaní kauzy priznal chyby, na otázky novinárov však viackrát neodpovedal. V auguste 2017 z funkcie po masívnej kritike odstúpil .

Denníka N
uvádzajú
boli
poslali
mali
menili
prehovorila
pdf
začala
prebiehali
zrušil
priznal
viackrát
odstúpil


Dnes keď idete do tábora v Jordánsku alebo v Turecku alebo idete do Libanonu, tak vám povedia utečenci, že my vieme, že nás v Nemecku čakajú a že nám dajú veľké platy a veľa peňazí.

Podľa dostupných správ a mediálnych výstupov, utečenci, obzvlášť tí v táboroch, hľadajú v prvom rade bezpečie a možnosť žiť nový život bez vojny, nie vysoké platy. Dokazuje to aj skutočnosť, že ak by vojna nevypukla, radšej by ostali doma. Výrok R. Fica hodnotíme ako zavádzajúci.

Verejne dostupné informácie z utečeneckých táborov v krajinách, o ktorých sa premiér zmieňuje, poskytujú značne odlišný obraz o motiváciách ľudí, ktorí sa v nich zdržiavajú, než aký predstavuje Robert Fico. Utečenci prevažne hovoria o snoch začať nový život v bezpečí bez priameho ohrozenia vojnou so svojimi rodinami. „Nechceme peniaze, iba bezpečnosť,“ citujú Financial Times 21-ročného sýrskeho študenta ekonómie, ktorému sa podarilo dostať do Bavorska.

Nevhodné podmienky pre život v utečeneckých táboroch sú tiež dôvod, prečo utečenci nechcú zostať na mieste a posúvajú sa do západnej Európy. Toto platí osobitne pre tábory v Libanone. V Jordánsku, kde sú v táboroch o niečo (hoci nie oveľa ) lepšie podmienky, boli dokumentované iniciatívy utečencov žiť produktívne priamo na mieste napriek sťaženým podmienkam.

hovoria
priameho ohrozenia vojnou
podmienky
platí
tábory
nie oveľa
dokumentované
nie sú primárne
život vo vlastnej krajine
najideálnejší
integrácie do spoločnosti


Mali sme rozpočet v roku 2011 na úrovni nejakých 140 miliónov, potom to skočilo na 180 a padlo to znovu na 14.

Podľa údajov NSK žiadne takéto skoky v jednotlivých rozpočtoch na roky 2011, 2012 a 2013 neexistujú, keď jednotivé rozpočtu sa držia všetky v rozmedzí 130-140 miliónov eur. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

roku 2011

skutočného

rok 2012


Chcem ja osobne teda oceniť, že bol na tom pochode aj pán Heger, pán premiér, bol tam napr. aj pán Šipoš. Videla som ho prítomného. Dokonca pán Heger si zobral dúhovú vlajku a jednoducho snažil sa nejakým spôsobom prejaviť tú ľútosť, ale tam to nekončí.

Uctiť si spomienku Juraja Vankuliča a Matúša Horvátha, ktorí boli zavraždení pred barom Tepláreň, prišli na spomienkovom pochode v Bratislave viacerí politici. Medzi nimi premiér Heger a poslanec Šipoš.

Heger ani Šipoš počas pochodu síce nevystúpili, no nachádzali sa na viacerých fotografiách v rôznych médiách, alebo na sociálnych sieťach. Do pozornosti vstúpilo predovšetkým gesto Hegera, ktorý mal počas pochodu v ruke dúhovú vlajku. Ako prvý na to poukázal portál Postoj , neskôr sa pridal facebookovým statusom spisovateľ a komentátor Arpád Soltész a Startitup .

zdroj: TASR/Dano Veselský

Prítomnosti Michala Šipoša sa média nevenovali. Z udalosti nepridal fotografiu ani on sám, no na sociálnych sieťach sa dajú nájsť fotografie , kde stojí vedľa súčasného predsedu vlády. Akt nenávisti vo svojom profile viackrát odsúdil a tiež zdieľal príspevky, ktoré čin kritizovali.

Vzhľadom na fotografie a svedectvá viacerých médií hodnotíme výrok ako pravdivý.

Postoj
facebookovým statusom
Startitup
fotografie
profile


Národná diaľničná spoločnosť je mimo úseku verejných financií.

V roku 2006 a 2007 dlh Národnej diaľničnej spoločnosti do verejného dlhu nezapočítaval. Podľa Návrhu záverečného účtu za rok 2009 ( .pdf ) je možné posúdiť, že doteraz k zmene metodiky nedošlo. Do verejného dlhu sa nezapočítavajú ani PPP projekty.

dlh .pdf PPP


Tie štatistiky tá subsaharská Afrika a to všetci prišli (imigranti) v 2015 na 90 %, na 90 % nie sú upotrebiteľní na trhu práce.

Aj napriek tomu, že imigranti zo subsaharskej Afriky čelia na európskom trhu práce viacerým prekážkam , dosahuje miera ich zamestnanosti vo vybraných krajinách viac než 49 %, preto výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Vo Veľkej Británii dosahuje zamestnanosť mužov zo subsaharskej Afriky 79 %, pričom zamestnanosť britských mužov je na úrovni 78 %. Pre ženy z oboch skupín sú čísla zamestnanosti nižšie, konkrétne pre tie zo subsaharskej Afriky je to 71 % a pre britské 72 %. Vo Francúzsku je zamestnanosť imigrantov zo subsaharskej Afriky pre obe pohlavia 62,2 %.

Ak sa pozrieme na utečencov, ktorí prišli počas utečeneckej krízy v roku 2015, a neboli teda primárne zo subsaharskej Afriky, v Nemecku bola po piatich rokoch ich zamestnanosť na úrovni 49 %. Utečencom a imigrantom často chýba vzdelanie potrebné na zaplnenie pracovných pozícií so špecifickou kvalifikáciou. Príkladom môže byť Švédsko, kde iba deväť až desať percent sýrskych utečencov má vysokoškolský titul. Aj napriek tomu je v Nemecku zamestnanosť utečencov po dvoch rokoch od príchodu zhruba na úrovni 40 %. Najnovšie celoeurópske štatistiky hovoria o tom, že zamestnanosť ľudí z krajín mimo EÚ je okolo 61-62 %. Pre porovnanie, zamestnanosť občanov EÚ je zhruba 75 %.

prekážkam
Veľkej Británii
Francúzsku
Nemecku
vzdelanie
zamestnanosť
mimo EÚ


..niekto príde s tým, že chce, aby ste mu dali 400 miliónov eur na didaktické pomôcky..

Podobný výrok z úst ministra školstva Juraja Draxlera overoval Demagog.sk v relácii "V politike" 17. januára 2016. Navýšenie rozpočtu MŠVVaŠ a MV o 400 miliónov eur na didaktické pomôcky je jednou z troch hlavných požiadaviek Iniciatívy slovenských učiteľov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

overoval požiadaviek učiteľov navýšenie súťaže predražených nedostatok požiadavky


Úroky na hypotéky máme naozaj najvyššie v celej eurozóne.

Inštitút finančnej politiky porovnal úroky pri hypotékach (.pdf) na základe údajov ECB úrokové sadzby na Slovensku so sadzbami v ďalších šesť vybraných krajinách eurozóny (Eurozóna ako celok, Rakúsko, Slovinsko, Taliansko, Španielsko a Nemecko,pozn.). Kritériá výberu jednotlivých krajín boli nasledovné: geografická blízkosť, podobná štruktúra ekonomiky, počet obyvateľov, úroveň nezamestnanosti, či rozvinutosť bankového sektora. Krajiny V4 boli vynechané, kvôli rozdielnej menovej politike a nedostatočnej kompatibilite dát s ECB. IFP konštatuje, že "Slovensko má v rámci porovnávaných krajín najvyššiu úrokovú mieru stavu úverov pre všetky fixácie úverov na nehnuteľnosti. V októbri 2010 bola na Slovensku úroková miera na úvery s fixáciou do jedného roka 5,7% ( priemer eurozóny bol 3,8% a sadzba v Rakúsku len 3,3%, pozn.), pričom dlhšie fixácie ešte viac predražuje slovenské hypotéky."

porovnal úroky pri hypotékach


V celej Európe, tým nezľahčujem, sme svedkami veľkých štrajkov, vo Francúzsku tak silných, že je ohrozená základná doprava a presuny

Vo Francúzsku sa skutočne koná celonárodný protest proti (okrem iného) plánovanému zvýšeniu odchodu do dôchodku zo 60 na 62. Generálne štrajky proti úsporným opatreniam vlády sa konali sa konali aj v Španielsku či Grécku .

Francúzsku Španielsku Grécku


V druhom balíčku, ktorý ide (Sulík, pozn.) otvoriť ďalšie veľké kontroverzné diskusie ohľadom zmien zákonníka práce, aby zobral akékoľvek práva zamestnancom a všetky práva prevzali len majitelia a podnikatelia.

Nie je ešte zrejmé, ako bude vyzerať finálna podoba tzv. druhého balíka na podporu podnikania. Práva zamestnancov však okrem iného chráni Ústava a nie je možné im „akékoľvek” a „všetky” práva vziať. Takéto ultimatívne tvrdenie Jána Richtera preto hodnotíme ako nepravdivé. Minister hospodárstva Richard Sulík prípravuje so svojím tímom tzv. druhé podnikateľské kilečko, ktoré má zjednodušiť biznis firmám a živnostníkom. Prvý balík týchto opatrení - prvé kilečko - parlament schválil začiatkom júla. Zrušil ním niektoré oznamovacie povinnosti či povinnosti súvisiace s bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci. Daňové a odvodové pravidlá sa majú po novom meniť iba raz - k začiatku roka. Nie je ešte známe, čo všetko má obsahovať druhý balík opatrení. Sulík ich v ňom chce mať aspoň dvesto. V hrubom návrhu je živnosť od 16. rokov, všeobecná voľná živnosť, prenosná ŠPZ-tka či zdvojnásobenie týždenných brigádnických hodín. Práva zamestnancov chráni Ústava. Zabezpečuje im právo na dostatočnú odmenu za prácu, ochranu proti svojvoľnému prepúšťaniu, ochranu zdravia pri práci či primeraný odpočinok.

prípravuje schválil chráni


Vláda ešte v roku 2016 prehodnotí zrušenie vlakov Intercity na najvyťaženejšej diaľkovej trati medzi Bratislavou a Košicami s cieľom čo najrýchlejšieho obnovenia tejto trate.

Od 17. novembra 2014 vláda uplatnila v praxi sociálny balíček, v ktorom zvýhodňuje určité skupiny obyvateľstva a poskytuje vlakovú dopravu štátnym dopravcom zdarma . V tom čase zaisťuje štátom dotovanú trasu Bratislava - Komárno česká spoločnosť Regiojet, a od decembra 2014 na vlastné komerčné riziko a bez štátnej dotácie začína prevádzkovať pravidelný spoj na trase Bratislava - Košice. Žlté vlaky ponúkali komfort a ceny, ktoré výrazne konkurovali štátnemu prepravcovi ZSSK. Následne v decembri 2015 dosiahol český podnikateľ Radim Jančura výnimočný ústupok zo strany vlády - štátne InterCity vlaky boli od januára 2016 zrušené. O niekoľko týždňov neskôr sa predseda SNS Andrej Danko dostal do pozornosti médií svojím výrokom o tom, ako nenávidí žlté vlaky a musia ísť zo slovenských železníc preč. A vynasnaží sa, aby sa štátne IC vlaky vrátili. A úspešne - výrok hodnotíme ako pravdivý. Konfliktná situácia medzi Dankom a Jančurom netrvala ani rok. 11. decembra predseda SNS spolu s ministrom dopravy Árpádom Érsekom vypravili prvý znovu-obnovený IC vlak na trati Bratislava - Košice. Spor a vzájomné očierňovanie , či nezhoda o tom, čo je zdravé podnikateľsk é prostredie na železniciach napokon ukončil Jančura. Z kľúčovej trasy Bratislava - Košice odišli žlté vlaky k 31. januáru 2016. Dátum zverejnenia analýzy: 12.02.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zdarma decembra pravidelný ústupok InterCity Danko nenávidí vypravili Spor očierňovanie podnikateľsk ukončil odišli


...začalo veľmi intenzívne prenasledovanie občanov za ich nejaké politické názory a schválením toho protiextrémistického zákona z dielne Most-Híd, prispeli aj hlasy Slobody a solidarity.

Protiextrémistickým zákonom Marian Kotleba myslí novelizový zákon č.316/2016 Z.z., ktorý doplnil trestný zákon a trestný poriadok. Návrh zákona bo schválený na jeseň roku 2016 a do platnosti vstúpil 1.januára, skutočne aj s podporou hlasov strany SaS. Jedná sa, však nie o prenasledovanie občanov za ich názor, ale najmä o zmeny v zaradení trestných činov extrémizmu, zjednotenie postupov v oblasti aplikácie legislatívy a zjednodušenie formulácií skutkových podstát. Výrok hodnotíme ako zavádzanie. Návrh na novelu Zákona o uznávaní a výkone majetkového rozhodnutia vydaného v trestnom konaní v Európskej únii bol na vládny návrh doručený do parlamentu 19. augusta 2016. Následne po všetkých troch čítaniach dňa 25. októbra 2016 poslanci NR SR hlasovali o návrhu zákona ako celku v jeho treťom čítaní. Za SaS bolo prítomných 21 poslancov z toho 21 hlasovalo za prijatie zákona. Výsledkom hlasovania bolo, že zákon prešiel a 29. novembra 2016 vyšiel v Zbierke zákonov, pričom účinnosť nadobudol 1. januára 2017. Cieľom tejto vládnej novely bolo sprísniť boj proti extrémizmu, nedošlo však k žiadnym zásadným zmenám v trestnom zákone. Tento trend sa objavuje na celoeurópskej úrovni a v praxi došlo k nasledujúcim zmenám (zdroj ippr.sk ): - všetky trestné činy extrémizmu rieši špecializovaný trestný súd v Pezinku - zmenilo sa dôkazné bremeno pri extrémistickom materiáli; je potrebné preukázať, že materiál slúži na vzdelávacie, zberateľské alebo výskumné aktivity - pribudol nový trestný čin – apartheid a rasová segregácia ( .pdf , str.15) - trestná je aj propagácia, podporovanie a prejavovanie sympatií hnutiam, ktoré smerujú k potláčaniu základných práv a slobôd – doteraz to bolo trestné, len ak dané hnutie používalo násilie, hrozbu násilia alebo hrozbu inej ťažkej ujmy - rozšírila sa definícia extrémistického materiálu: trestné je popierať aj genocídy a vojnové zločiny, ktorých páchateľa odsúdil slovenský súd (predtým to musel byť medzinárodný súd uznaný Slovenskou republikou). Žiadne dostupné informácie nehovoria o intenzívnom prenasledovaní občanov za ich politické názory. Od 1. januára 2017, kedy je novela zákona oficiálne účinná, bol zákon aplikovaný v prípade ženy , ktorá pomočila Korán avšak v tomto prípade sa nedá hovoriť, o "prenasledovaní za politický názor" . Neexistuje teda žiadna súvislosť medzi schválenou novelou zákona a intenzívnym prenasledovaním občanov. Poslanci ĽSNS veľmi tvrdo kritizovali tento zákon už počas parlamentnej rozpravy. Podľa ich názoru " tento zákon totiž nie je nič iné ako frontálny útok na samotnú slobodu slova ". Strana na svojej webovej stránke uviedla, že "chcela tento zákon napadnúť na Ústavnom súde SR. Na to je však potrebných 30 podpisov poslancov NR SR. Keďže ĽS Naše Slovensko má len 14 poslancov a proti prijatiu tohto zákona hlasovalo dokopy len 21 poslancov, tak sa im podnet na Ústavný súd nepodarilo podať. " Zákon napadla aj skupina poslancov tkz. "demokratickej opozície", ktorý návrh zákona dali preskúmať Ústavnému súdu. Tridsiatim poslancom, ktorí sa pod návrh podpísali prekážali najmä nasledujúce ustanovenia: - § 421 ods. 1 Trestného zákona (Podpora a propagácia skupín smerujúcich k potlačeniu základných práv a slobôd) v časti „alebo nenávisť voči inej skupine osôb“ - § 422 ods. 1 Trestného zákona v časti „alebo nenávisť voči inej skupine osôb“ - § 423 ods. 1 písm. b) Trestného zákona (Hanobenie národa, rasy a presvedčenia) v časti „politické presvedčenie“ - § 424 ods. 1 Trestného zákona (Podnecovanie k národnostnej, rasovej a etnickej nenávisti) v časti „politické presvedčenie“. Dátum zverejnenia analýzy: 27.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zákon
Zákona
vládny návrh
hlasovali
ippr.sk
.pdf
ženy
Podľa


Do rovnakej kategórie dlhoročných začatých a nedokončených projektov patrí aj systém eHealth, ktorého súčasťou má byť aj elektronická zdravotná karta pacienta. Opakované odkladanie. Opakované posúvanie termínov dokončenia až na obdobie, za ktoré bude znovu niesť zodpovednosť niekto iný.

Elektronizácia zdravotníctva, tzv. eHealth má fungovať od roku 2017, termín sa však už viackrát posunul. Aj keď sa na implementácii projektu pracovalo už od roku 2008, doposiaľ nefungujú žiadne jeho časti. Projekt si zatiaľ vyžiadal náklady približne 47 miliónov eur ( TASR ). Nadchádzajúce parlamentné voľby sú ohlásené na 5.marec 2016 , implementácia projektu bude tým pádom od tohto roku spadať pod novozvolených zástupcov.Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V roku 2008 , podľa vtedajšieho ministra zdravotníctva, R. Rašiho, mali byť sprístupnené časti eHealthu, zahrňujúce aj elektronickú zdravotnú knižku, plne funkčné už v roku 2013.

V programovom vyhlásení vlády SR na roky 2012-2016 považuje vláda "využívanie elektronických informačných systémov (eHealth) za jednu zo základných podmienok, vedúcu k zlepšeniu ochrany zdravia a k zvýšeniu kvality poskytovanej zdravotnej starostlivosti. Preto rezort zdravotníctva urýchli a zintenzívni zavádzanie eHealth aplikácií do praxe s cieľom zvýšenia kvality, dostupnosti a efektívnosti poskytovanej zdravotnej starostlivosti v prospech občanov, zdravotníkov a celého systému zdravotníctva financovaného z verejných zdrojov." (. pdf , s. 58)

So zavedením elektronického zdravotníctva rátal štát do roku 2016, no v roku 2014 sa zavedenie eHealthu posunulo opäť o jeden rok (2017), pretože Ministerstvo zdravotníctva (MZ) zrušilo tender na softvérové komponenty pre Národný zdravotnícky informačný systém (NZIS), ktorý je jednou z nosných častí eHealthu. Aktuálny termín pre celoplošné fungovanie projektu je stanovený na 1. január 2017

Cieľom elektronického zdravotníctva ( eHealth ) je prostredníctvom informačných a komunikačných technológií poskytnúť správne informácie v správny čas na správnom mieste vo všetkých etapách a procesoch starostlivosti o zdravie občanov, čo výrazne prispeje k zlepšovaniu zdravotnej starostlivosti a tým aj k zvyšovaniu kvality života občanov. eHealth má zároveň priniesť výrazné finančné úspory, ktoré môžu byť využité v systéme poskytovania zdravotnej starostlivosti.

Dlhodobý proces implementácie eHealth je rozdelený do viacerých etáp. V zavádzaní programu do praxe sa Slovensko v rámci Európskej Únie nachádza v spodnej časti rebríčka, pričom za vyspelými krajinami zaostáva odhadom 7-10 rokov. Tento problém sa Slovensko snaží zredukovať od roku 2008 národným Programom implementácie eHealth ( PieH ), ktorý je stratégiou elektronizácie služieb v slovenskom zdravotníctve a realizuje sa viacerými projektmi.

Elektronická zdravotná knižka je súbor najdôležitejších údajov vybraných zo zdravotnej dokumentácie o pacientovi v elektronickej podobe, ktorej úlohou je poskytnúť zdravotníckym pracovníkom dostatok informácií pre úspešnú diagnostiku a liečbu pacienta. Presnejšie je definovaná zákonom č. 153/2013 Z. z. o národnom zdravotníckom informačnom systéme (.pdf, s.2). Vybrané údaje sú vedené u poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a zhromažďované centrálne v Národnom zdravotníckom informačnom systéme.

TASR

5.marec 2016

pdf

posunulo

1. január 2017

eHealth

PieH

Elektronická zdravotná knižka


Doteraz sa čerpalo z európskych peňazí slabých 80 miliónov euro, za nejakých 12 rokov fungovania kraja. Rádovo polovica rozpočtu.

Podľa dokumentu Ministerstva dopravy bol stav čerpania eurofondov v Košickom kraji 337 milióno eur k 31.12.2011. Podľa článku z roku 2010 v denníku Pravda Košický kraj vyčerpal približne 136 milliónov eur. V oboch prípadoch sa jedná o sumu podstatne vyššiu sumu, výrok je preto nepravdivý.

dokumentu článku


Jediný líder politickej strany, ktorá ide teraz do volieb, ktorý podniká, ktorá má podnikanie, ktorý má vlastný kaštieľ s veľkým parkom je pán Bugár.

Otázne je, ako Csáky definuje pojem podnikateľa. Živnostenský zákon definuje podnikateľa piatimi bodmi (stačí splňovať jednu z piatich). Podnikateľ je tak osoba zapísaná do obchodného registra. Z politických lídrov figuruje okrem Bugára aj Ján Slota v obchodnom registri . Slota je v dozornej rade Letiskovej spoločnosti Žilina. Csáky tak nemá pravdu, že Bugár je jediný politický líder, ktorý podniká (figuruje v obchodnom registri, pozn.).

Živnostenský registri


Ja sa nepotrebujem dohodnúť s vládou. Ako prezident mám právomoc ísť kam rozhodnem ja a jedine ja rozhodnem ktoré právomoci presuniem na vládu.

Ústava Slovenskej republiky uvádza o právomociach prezidenta a jeho vzťahu voči vlády pri zastupovaní krajiny navonok nasledovné: Čl. 101 (1) Hlavou Slovenskej republiky je prezident. Prezident reprezentuje Slovenskú republiku navonok i dovnútra a svojím rozhodovaním zabezpečuje riadny chod ústavných orgánov. Prezident vykonáva svoj úrad podľa svojho svedomia a presvedčenia a nie je viazaný príkazmi. Čl. 102 Prezident: a) zastupuje Slovenskú republiku navonok, dojednáva a ratifikuje medzinárodné zmluvy . Dojednávanie medzinárodných zmlúv môže preniesť na vládu Slovenskej republiky alebo so súhlasom vlády na jej jednotlivých členov. Dátum zverejnenia analýzy: 07.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Ústava


Európska komisia pár týždňov pred britským referendom urobí taký nezmysel, že predstaví možnosť vykúpenia sa členských štátov z neprijatia migrantov na svojom území.

Začiatkom mája Európska komisia predstavila návrh , ktorý umožňuje členským štátom aby sa vyhli prijatiu utečencov tým, že zaplatia poplatok 250-tisíc eur za jedného odmietnutého žiadateľa o azyl. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

návrh tu neprijateľný


Máme dobré príklady zo Slovenska. Sú obce, mestá, ktoré to vyriešili (problém z neprispôsbivými občanmi, pozn.)a my si zoberieme príklad práve od tých miest a obcí, kde to poriešili a toto je tou súčasťou reformy.

Tvrdenie P. Polláka je pravda. Za pozitívny príklad zo Slovenska môžeme považovať obec Spišskom Hrnove.

Ako uvádza dokument Úradu pre splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity obecný podnik vznikol ako konkrétne reakcia samosprávy na riešenie nezamestnanosti v obci. Ich pozitívne výsledky by mali slúžiť ako pozitívne príklady pre prácu samospráv vo všetkých regiónoch.

Rozhovor v denníku SME zo 22. októbra 2012 so starostom Spišského Hrnova V. Leneckým:

"V roku 2007 získal Spišský Hrhov mimoriadnu cenu v súťaži Dedina roka. No vlani sa dostala obec aj do pozornosti expertov Svetovej banky. V Správe o integrácii Rómov na Slovensku ju uvádzajú ako príklad skvelého spolunažívania väčšiny s menšinou. ... Väčšina z nich pracuje, deti dosahujú v škole často výborné výsledky, v obci nenájdete jedinú chatrč, čiernu stavbu či nelegálnu skládku odpadu."

dokument SME


Áno, ale celková záťaž, celková záťaž je dnes nižšia ako bola v roku 2008 (celková daňová a odvodová  záťaž, pozn.).

v roku 2008 bolo na Slovensku celkové daňové zaťaženie na úrovni 29,1% HDP. Prognóza celkového daňového zaťaženia v roku 2011 je Výborom pre daňové prognózy odhadovaný na 28% HDP.

zaťaženie
Výborom pre daňové prognózy


... pána poradcu Bátora, ktorý pracoval v prezidentskej kancelárii ako šéf odboru.

Peter Bátor od roku 2015 zastáva funkciu riaditeľa odboru zahraničnej politiky a taktiež vedúceho oddelenia bezpečnostnej politiky v Kancelárii prezidenta SR. Tento výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Euractiv.sk : “ Peter Bátor je expert na bezpečnosť a obranu, bývalý zástupca Stáleho predstaviteľa SR pri NATO a v súčasnosti vedúci oddelenia bezpečnostnej politiky v Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky."

riaditeľa vedúceho Euractiv.sk


...20% študentov nedostane ubytovanie. Ide na vysokú školu a nedostane ubytovanie.

Podľa dostupných štatistík ( .xls ) ohľadom vysokoškolských internátoch k 31. decembru 2017 bolo evidovaných 40 762 ubytovaných študentov, ďalších 632 bolo ubytovaných provizórne v izbách v objekte internátu, 9 študentov mimo izieb v objekte internátu a 2 162 mimo internátu na základe zmluvy. Celkový počet nevybavených žiadostí o umiestnenie v internáte bol 5 595, čo predstavuje 11,38 % celkového počtu žiadostí. K 31. decembru 2017 bolo podaných podľa našich prepočtov celkom 49 160 žiadostí o ubytovanie. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 05.02.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

.xls


Najväčší odborníci v rámci tohto vírusového ochorenia slintačky a krívačky z komisie DG Sante, ktorá má na starosti choroby a veterinárov a ja vám zacitujem ich vyjadrenia, ktoré padli aj v rámci rozhodnutia. "Prijaté opatrenia slovenskými orgánmi boli včasné, odborne realizované a v súlade s európskou legislatívou. Slovensko zvláda situáciu, no riziká stále pretrvávajú. Opatrenia boli prijaté bezodkladne po zistení prvých prípadov, pričom spolupráca medzi RVPS a ŠVPS fungovala efektívne. Ocenili profesionalitu a spoluprácu civilnej ochrany, veterinárnej správy a laboratórnych pracovníkov, ako ich schopnosť zabezpečiť dezinfekciu, depopulácie a kontrolu premávky v infikovaných oblastiach".

Minister pôdohospodárstva Richard Takáč sa odvolal na pozitívne hodnotenie odborníkov z Európskej komisie, ktorí mali počas marcovej misie na Slovensku oceniť prijaté opatrenia proti šíreniu slintačky a krívačky. Konkrétna citácia, ktorú uviedol, sa však v zverejnenom dokumente z misie nenachádza. Hoci hodnotiaca správa EU VET tímu spomína viacero pozitívnych aspektov, obsahuje aj kritické pripomienky. Výrok však nemožno s istotou potvrdiť, keďže nemáme k dispozícii úplnú hodnotiacu správu ani iné oficiálne výstupy alebo závery z misie. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Misia tímu odborníkov EU VET sa konala v dňoch 24. – 27. marca 2025. Cieľom bolo poskytnúť priame poradenstvo na mieste v súvislosti s eradikáciou slintačky a krívačky (FMD) na základe vedeckých, technických a manažérskych aspektov a posúdiť pripravenosť a dohľad v populáciách domácich a divých párnokopytníkov. Tím navštívil ohniská nákazy v obciach Braka, Ňárad, Medveďov a referenčné laboratórium v Zvolene, pričom záverečné rokovania prebehli s predstaviteľmi vlády a ministerstva.

Misia v hodnotiacom dokumente s názvom Foot-and-Mouth Disease EUVET mission to Slovak Republic sčasti pozitívne hodnotí viaceré prijaté opatrenia proti šíreniu ochorenia slintačky a krívačky na Slovensku, spomenutá citácia sa v ňom nenachádza. Dokument navyše obsahuje aj kritiku niektorých činností.

Misia vyzdvihla ako pozitívum najmä úzku spoluprácu medzi miestnymi, regionálnymi a centrálnymi veterinárnymi službami, ako aj rýchlu aktiváciu civilnej ochrany, ktorá bola odborne pripravená a efektívne asistovala pri depopulácii zasiahnutých fariem. Cenným prínosom bola aj účasť Národného referenčného laboratória vo Zvolene, ktoré má dostatočné kapacity na testovanie vzoriek a v prípade potreby vie aktivovať ďalšie regionálne laboratóriá. Misia taktiež ocenila rozhodnutie zaviesť vakcináciu v najviac zasiahnutých oblastiach.

Z pozitívneho hľadiska bolo zároveň konštatované , že celková stratégia kontroly choroby v regióne Dunajskej Stredy nemá závažné nedostatky. Príslušné orgány boli podľa hodnotenia primerane vybavené a personálne obsadené pre riešenie aktuálnej situácie.

Na druhej strane však misia identifikovala viacero slabých miest, predovšetkým v oblasti zhromažďovania, spracovania a prepojenia epidemiologických údajov. Boli zaznamenané oneskorenia pri trasovaní, vyhodnocovaní laboratórnych výsledkov a ich prepojení s terénnymi vyšetreniami.

Misia konštatuje aj potrebu jednoznačne definovaného krízového centra.

Celkovo misia odporúča zintenzívniť dohľad, zaviesť testovanie protilátok, zlepšiť mapovanie infekcie a dôsledne uplatniť všetky opatrenia.

V správe od TASR bolo tiež spomenuté, že expert z Európskej komisie „ocenil rýchlu a vhodnú reakciu na výskyt nákazy na Slovensku.“

Podľa vyjadrenia ministerstva pôdohospodárstva, ktoré zverejnilo na svojej webovej stránke, boli „bezodkladne prijaté všetky potrebné opatrenia v súlade s legislatívou EÚ“. Eurokomisár pre rybolov a oceány Kostas Kadis zároveň potvrdil, že „Slovensko navyše zaviedlo úplný zákaz presunu zvierat citlivých na nákazu, čo presahuje rámec požiadaviek Európskej únie“.

Konkrétna citácia, ktorú použil minister Richard Takáč vo svojom výroku – „Prijaté opatrenia slovenskými orgánmi boli včasné, odborne realizované a v súlade s európskou legislatívou. Slovensko zvláda situáciu, no riziká stále pretrvávajú.“ – sa v dostupnom dokumente z misie EU VET nenachádza. Hoci správa obsahuje viacero pozitívnych hodnotení smerom k spolupráci slovenských orgánov a priebehu kontroly choroby slintačky a krívačky, túto presnú formuláciu nie je možné potvrdiť.

Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný, keďže nemáme k dispozícii úplnú hodnotiacu správu, všetky prípadné dodatky, ani iný oficiálny výstup z misie, ako by mohla byť napríklad interná komunikácia alebo prezentácia, ktorá bola prednesená 24. marca 2025 na rokovaní v Bruseli. Nie je teda možné s istotou určiť, či citované vyjadrenie zaznelo formálne, neformálne, alebo či ide o parafrázu zo strany ministra.

Misia dokumente vyzdvihla konštatované identifikovala konštatuje odporúča správe vyjadrenia


My sme po mojom príchode zriadili Národnú kriminálnu agentúru, (...).

Prezident Policajného zboru T. Gašpar bol vymenovaný do funkcie dňa 15. mája 2012. Spoločným cieľom ministra vnútra R. Kaliňáka a nového prezidenta Policajného zboru T. Gašpara sa stalo zlúčenie Úradu boja proti organizovanej kriminalite a Úradu boja proti korupcii do jednej inštitúcie. Národná kriminálna agentúra ( NAKA ) ako organizačná zložka Prezídia Policajného zboru vznikla 1. decembra 2012. Dôvodnosť jej vzniku spočívala v zvýšení efektivity služobnej činnosti na úseku boja proti trestnej činnosti, ktorá svojím charakterom predstavuje najzávažnejšie formy trestných deliktov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

T. Gašpar
zlúčenie
NAKA


Mali sme o 26 mŕtvych viac v druhom polroku. Druhý polrok je vždy horší v každej krajine, lebo je leto a je zima.

Nevieme, akým spôsobom sa D. Lipšic dopracoval k číslu 26.

Čísla, ktoré sa nachádzajú vo vyššie spomenutých tabuľkách, jasne hovoria, že v prvom polroku 2010 prišlo na slovenských cestách o život 139 ľudí, naopak druhom polroku 2010 prišlo o život 183 ľudí. Rozdiel je teda 44 ľudských životov.

Rovnako ak by sme porovnali počet smrteľných nehôd za druhý polrok v roku 2009, kedy prišlo o život 143 ľudi, čo je o 40 ľudských životov menej ako za rovnaké obdobie v roku 2010. Neobstojí teda ani Lipšicovo tvrdenie, že „ je zima “ a teda býva viac dopravných nehôd.


On (Arpád Érsek, pozn.) začal napr. Košice Bidovce, on to vypísal. Aj otvoril.

Výstavba úseku Budmír - Bidovce bola začatá v roku 2016, základný kameň slávnostne poklepával aj Arpád Ersék. Minister úsek odovzdal motoristom do užívania v decembri 2019. Tender však štát vypísal ešte za Jána Počiatka (Smer-SD), výber dodávateľa prebehol za Romana Brecelyho (Sieť). Tvrdenie Bélu Bugára preto hodnotíme ako nepravdivé.

bola odovzdal štát vypísal ešte za


Skončilo to na Ústavnom súde, ktorý rovnako spochybnil ako medzinárodná arbitráž prvky protiústavnosti z hľadiska slovenského právneho poriadku a teraz aj z hľadiska medzinárodného právneho poriadku, čo Slovensku môže spôsobiť až takmer trištvrte miliardy korún škody.

10. decembra vydal Medzinárodný arbitrážny tribunál konečné rozhodnutie týkajúce sa dlhotrvajúceho sporu medzi holandskou poisťovňou Achmea a Slovenskou republikou s pozitívnym výsledkom pre holandskú poisťovňu. Rozsudok nie je k dispozícii avšak podľa zverejnenej informácie poisťovne Union "Podľa rozhodnutia tribunálu SR v rokoch 2006 a 2007 porušila ustanovenia investičnej zmluvy medzi Holandskom a SR, a to zásadnými zmenami v legislatíve poisťovníctva za účelom vytlačenia a poškodenia investorov súkromných zdravotných poisťovní ( medzi ktoré patrí aj Achmea)." Už v roku 2011 sa Ústavný súd SR vyjadril, že došlo k porušeniu Ústavy SR, SR stiahla protiprávne legislatívne opatrenia.ÚS presnejšie povedal: a) Došlo k zásadnému obmedzeniu majetkových práv súkromných (neštátnych) zdravotných poisťovní, ktoré má charakter núteného obmedzenia vlastníckeho práva týchto zdravotných poisťovní, resp. ich akcionárov formou zásadného obmedzenia ich možnosti disponovať s vlastnými akciami ako majetkovými hodnotami, ktoré tvoria integrálnu súčasť ich vlastníckeho práva. Zároveň došlo aj k zásadnej modifikácii obsahu ich povolenia na vykonávanie verejného zdravotného poistenia (licencie), pričom išlo o taký legislatívny zásah, ktorý zásadným spôsobom zasiahol do ich legitímnych očakávaní spojených s výkonom ich majetkových práv. Zákonodarca pritom vykonal tento zásah do majetkových práv súkromných zdravotných poisťovní bez toho, aby im poskytol primeranú náhradu, pričom ide o právnu úpravu, ktorá má charakter nepravej retroaktivity, ktorá v okolnostiach, za ktorých bola schválená, nebola podľa názoru ústavného súdu nevyhnutná z hľadiska cieľa, ktorý ňou zákonodarca sledoval, a je z hľadiska svojich dôsledkov zjavne neprimeraná k obmedzeniam práv podľa čl. 20 ods. 1 ústavy a čl. 1 dodatkového protokolu súkromných zdravotných poisťovní a ich akcionárov. b) Došlo k ústavne neakceptovateľnému zásahu do základného práva súkromných (neštátnych) zdravotných poisťovní podnikať podľa čl. 35 ods. 1 ústavy vo sfére verejného zdravotného poistenia, ktoré im bolo priznané pôvodným znením zákona o zdravotných poisťovniach, čomu zodpovedala do nadobudnutia účinnosti novelizácie zákona o zdravotných poisťovniach vykonanej zákonom č. 530/2007 Z. z. aj právno-aplikačná prax formou odňatia možnosti autonómne rozhodovať o použití kladného hospodárskeho výsledku (zisku) vytvoreného vo sfére verejného zdravotného poistenia, pričom ide o legislatívne opatrenie, ktoré má charakter nepravej retroaktivity nerešpektujúce podstatu a zmysel základného práva podľa čl. 35 ods. 1 ústavy a ktoré zároveň nebolo nevyhnutné z hľadiska cieľa, ktorý ním zákonodarca sledoval, a je z hľadiska svojich dôsledkov zjavne neprimerané vo vzťahu k legitímnym záujmom a legálne nadobudnutým právam súkromných (neštátnych) zdravotných poisťovní a ich akcionárov. c) Došlo k ústavne neprípustnému zásahu do generálneho princípu právneho štátu vyjadreného v čl. 1 ods. 1 ústavy, ktorého súčasťou je tak princíp právnej istoty, ako aj princíp proporcionality.

Medzinárodný arbitrážny tribunál


Faktom je, že voľbe nebránilo nič. Potvrdzujú to aj vyhlásenia renomovaných ústavných právnikov ako je pán Kresák, ako je pán Drgonec, ktorí hovorili, že materiálne tej voľbe, ktorá bola uskutočnená, nič nebráni.

Podobný výrok sme už overovali v rámci relácie ( O5M12 . 9.jún 2013; Na telo , 9. júna 2013; V politike , 16. júna 2013).

O5M12
Na telo
V politike
Pravda


Ona sa hneď potom, keď to bolo potrebné, vzdala aj členstva v Progresívnom Slovensku, najskôr v podpredsedníctve.

Zuzana Čaputová ohlásila, že predsedníctva v Progresívnom Slovensku sa vzdá v prípade, že postúpi do druhého kola prezidentských volieb, a po prípadnej výhre v prezidentských voľbách zruší aj svoje členstvo v strane. Obe tieto vyhlásenia splnila, preto hodnotíme výrok za pravdivý. Zuzana Čaputová vstúpila do Progresívneho Slovenska 12. decembra 2017. Odstúpenie z podpredsedníctva v strane doručila po prvom kole prezidentských volieb, 20. marca 2019. Koniec členstva v strane zase prezidentka ohlásila na májovom straníckom sneme. „Ku každej politickej strane chce podľa vlastných slov ako prezidentka pristupovať férovo, a preto požiadala o zrušenie jej členstva. Progresívnemu Slovensku zaželala veľa úspechov a zišla z pódia.” Svoje rozhodnutie opustiť stranu založila na sľube, že bude nadstranícka a bude zjednocovať spoločnosť naprieč celým politickým a hodnotovým spektrom.

predsedníctva členstvo podpredsedníctva členstva


Päť dní bolo práve preto, lebo ste to chceli zaradiť ako strategickú investíciu, keďže je to, keby to bola strategická investícia, tým pádom sa oveľa ľahšie vyvlastňuje, oveľa rýchlejšie by to bolo a oveľa menej ľudí by sa k tomu mohlo, mohli vyjadrovať.

Návrh na určenie prečerpávacej vodnej elektrárne Málinec za strategickú investíciu, predložený ministrom životného prostredia Tomášom Tarabom, prebieha v skrátenom legislatívnom procese, pričom pripomienkové konanie trvalo šesť dní. Podľa zákona o mimoriadnych opatreniach pre strategické investície môžu byť pozemky určené pre strategické investície vyvlastnené alebo ich vlastnícke práva obmedzené, ak nie je možné dosiahnuť dohodu, čím sa proces vyvlastňovania zjednodušuje a obmedzuje sa priestor pre diskusiu s dotknutnými osobami.

Legislatívny proces LP/2025/33 - Návrh na určenie investičného projektu „Prečerpávacia vodná elektráreň Málinec“ za strategickú investíciu, predložený ministrom životného prostredia Tomášom Tarabom, je vedený v skrátenom legislatívnom procese. Pripomienkové konanie začalo 4.2.2025 a dátum ukončenia pripomienkového konania bol stanovený na 10.2.2025. Pripomienkové konanie pri štandardnom legislatívnom procese trvá na Slovensku minimálne 15 dní (. pdf , s. 11).

Využitie skráteného legislatívneho procesu pri návrhu na zaradenie prečerpávacej vodnej elektrárne Málinec do strategických investícií kritizovalo napríklad Združenie miest a obcí Slovenska, ktoré uviedlo , že skrátené pripomienkové konanie znemožnilo dôkladné posúdenie návrhu. Združenie zároveň upozornilo , že takýto postup môže byť v rozpore s takzvaným Aarhuským dohovorom, ktorý zabezpečuje právo verejnosti na informácie a účasť v rozhodovacích procesoch týkajúcich sa životného prostredia.

V § 11 ods. 1 zákona č. 142/2024 Z. z. je uvedené, že „na účel realizácie strategickej investície možno za náhradu pozemok alebo stavbu uvedenú v osvedčení vyvlastniť alebo vlastnícke právo k pozemku alebo stavbe obmedziť, ak je to vo verejnom záujme a nie je možné nadobudnúť právo k pozemku alebo stavbe dohodou.” Toto zákonné ustanovenie zjednodušuje a urýchľuje proces vyvlastňovania pre projekty označené ako strategické investície. To znamená, že ak je projekt označený ako strategická investícia, tak vyvlastňovanie pozemkov je pre štát jednoduchšie a rýchlejšie, pričom vlastníci nehnuteľností majú obmedzené možnosti odvolať sa proti vyvlastneniu.

pdf

uviedlo

upozornilo


Vláda bude pokračovať v prijímaní komplexných riešení na znižovanie administratívneho zaťaženia pri podnikaní, napríklad zrušením povinnej zdravotnej služby.

Keďže došlo k schváleniu návrhu riešenia zabezpečenia zdravotnej služby zo strany zamestnávateľov vo väzbe na počet zamestnancov a stupeň zdravotného rizika, môžeme tvrdiť, že došlo čiastočnému splneniu sľubu. Návrh opozičnej strany Sas na zrušenie povinnej zdravotnej služby však zatiaľ neprešiel. Sľub preto hodnotíme ako čiastočne splnený. 18. mája 2016 opoziční poslanci zo strany Sas neuspeli v parlamente s návrhom zrušenia povinnej zdravotnej služby pre zamestnancov zaradených do 1. a 2. kategórie. Tiež navrhovali, aby sa povinná pracovná zdravotná služba vzťahovala len na zamestnancov, ktorí vykonávajú rizikovú prácu. Poslanci Sas uviedli, že z poskytovania pracovnej zdravotnej služby profitujú najmä jej poskytovatelia a navrhli zrušiť povinnosť vykonávať pracovnú zdravotnú službu vo vzťahu k zamestnancom zaradeným do prvej a druhej kategórie. V októbri 2016 došlo k schváleniu Návrhu riešenia zabezpečenia pracovnej zdravotnej služby zo strany zamestnávateľa vo väzbe na počet zamestnancov a stupeň zdravotného rizika. Materiál obsahuje návrh riešenia, zdôvodnenia a odporúčania pre legislatívny postup pri navrhovaných zmenách v kontexte čo najvyššej miery zachovania ochrany zdravia zamestnancov. Zmeny sa týkajú 1. kategórie pracovného rizika, pre týchto zamestnávateľov chce ministerstvo zdravotníctva povinnú pracovnú zdravotnú službu zrušiť. V ďalšej, 2. kategórii, by sa malo určiť, ktoré povolania túto službu potrebujú a ktoré nie. Navrhuje zaviesť ohlasovaciu povinnosť zamestnávateľov pre pracovné riziko 1. a 2. kategórie a zavedenie jednorazovej povinnosti prvotného posúdenia zdravotného rizika pri všetkých kategóriách prác na pracovisku. Zabezpečiť by ho mal zamestnávateľ a urobiť lekár špecialista, alebo verejný zdravotník. Z posúdenia vzíde posudok a kategorizácia pracovného rizika. SNS vo svojom volebnom programe v roku 2016 navrhovala zrušenie zdravotnej služby v bode 7: " zrušíme živnostníkom, malým a stredným podnikateľom povinnosti, ako program vlastnej činnosti, povinné preškoľovanie vodičov, pracovnú zdravotnú službu, organizačný poria- dok, povinnosť viesť správy registrácií a množstvo ďalších nezmyselných opatrení a povinností, ktoré byrokratizujú a likvidujú zdravé podnikateľské prostredie. "(. pdf , s.26) Dátum zverejnenia analýzy: 23.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Sas Návrhu Zmeny pdf


Rozhodnutie Ústavného súdu SR o dočasnom pozastavení (verejnej voľby GP, pozn.), na ktoré sme údajne mali čakať, bolo prijaté na neverejnom zasadnutí a my o priebehu a výsledku toho zasadnutia vieme jedinú vec, tá je na tomto papieri, na ktorom je napísané. Neoficiálny dokument, pre potreby médií, ktorý nezaväzuje Ústavný súd SR.

Ústavný súd SR na neverejnom zasadnutí vydal 15. júna 2011 predbežné opatrenie (pdf.), ktorým pozastavil účinnosť novely zákona o voľbe generálneho prokurátora, ktorou sa tajná voľba mení na verejnú. Toto rozhodnutie zatiaľ nebolo vydané v Zbierke zákonov.

opatrenie


Dnes už pod hmotnú zodpovednosť máme priamu podporu viac ako 100 tisíc ľudí, ľudí, ktorí boli ochotní podpísať, podporiť to vlastným podpisom.

Podobný výrok sme overovali 13. decembra 2015 O 5 minút 12. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

13. decembra
začali
TASR


...ja tu rok hovorím o tom, že nedostatok miest v predškolských zariadeniach ubližuje mladým rodinám.

Radoslav Procházka spomínal problém nedostatku miest v predškolských zariadeniach viackrát v priebehu rokov 2013 a 2014.

online rozhovore

topky.sk


...došlo k dohode s VÚC, kde získame ďalších 80 parkovacích miest v zrekonštruovanom parkovacom dome takisto na (sídlisku, pozn.) Družbe.

O dohode medzi mestom Trnava a Trnavským samosprávnym krajom o vybudovaní osemdesiatich parkovacích miest na Starohájskej ulici (na sídlisku Družba) informoval Peter Bročka s trnavským županom Jozefom Viskupičom 23. októbra 2018. Má sa jednať o osemdesiat miest, ktoré vzniknú rekonštrukciou zanedbaného parkovacieho domu na Starohájskej ulici. Táto lokalita sa dlhodobo stýkala s dopravnými problémami, keďže je jednou z najfrekventovanejších v meste - v jej blízkosti sa nachádza poliklinika, krajský úrad, daňový úrad, či sociálna poisťovňa. Napriek celkovej kapacite parkovacieho domu, ktorá predstavuje stotridsať miest, bola využívaná len približne jedna tretina . Rekonštrukcia by mala vyriešiť najmä zatekanie dažďovej vody zo strechy, pričom bude využitá pre Slovensko unikátna technológia. Celkové náklady na rekonštrukciu predstavujú viac než 160 tisíc eur a práce by mali byť hotové na prelome októbra a novembra 2018. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 31.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Starohájskej informoval tretina náklady


Ak hovoríte o lepšom šetrení v štátnych podnikoch napríklad, tak bozk na rozlúčku od ministra Mikloša v Tipose za 510 miliónov eur, ktoré rozdal členom predstavenstva dozornej rady je presne takým dôkazom o tom, čo vy hovoríte.

Podľa článku denníka SME z 15. apríla 2012 je pravdou, že bývalý minister Ivan Mikloš schválil vyplatenie 510-tisíc eur zo zisku predstavenstvu a dozornej rade Tiposu. Šéf Tiposu, nominant SDKÚ Miloš Ronec, tak krátko pred výmenou vlády dostal 80-tisíc eur zo zisku, ktorý štátna lotéria dosiahla minulý rok. Piati členovia predstavenstva a piati členovia dozornej rady dostali spolu 510-tisíc eur. Peter Kažimír sa zrejme pomýlil a čiastku udal v miliónoch, je to preto nepravda. Dátum zverejnenia analýzy: 25.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SME členovia


Vyhrážate sa, že vyhodíte pani Jančkárovú, pána Makaru.

Vládny poslanec SNS Roman Michelko na „Stretnutí s poslucháčmi Infovojny“ o zákone o zrušení RTVS a zriadení STVR povedal, že „v polovici augusta máme nového riaditeľa. V septembri a októbri už Jančkárku a Makaru neuvidíte.“ Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Súčasná vládna koalícia pravidelne kritizuje prácu novinárov. V súvislosti s novým zákonom o verejnoprávnych médiách sa na tlačovej konferencii v marci 2024 predseda SNS Andrej Danko vyjadril o prezamestnanosti v RTVS a generálny tajomník služobného úradu rezortu kultúry Lukáš Machala novinárom odkázal: „Ste jednostranní, manipulujete s informáciami a mnohí ľudia na Slovensku toho majú už plné zuby.“ Ministerka kultúry, Martina Šimkovičová , označila spravodajstvo RTVS za „neobjektívne a jednostranné“.

Internetová Televízia Veci - Verejné na svojom YouTubovom kanáli 2. júna 2024 odvysielala záznam zo Stretnutia s poslucháčmi Infovojny v Jure nad Hronom. Poslanec vládnej SNS Roman Michelko sa na stretnutí v súvislosti so zmenami po prijatí nového zákona o STVR vyjadril aj o personálnych otázkach (22:38 – 23:20): „V polovici augusta máme nového riaditeľa. V septembri a októbri už Jančkárku a Makaru neuvidíte. (...) Robili nám veľké problémy, sme najväčší dezoláti, ale Slovenská televízia, alebo STVR, konečne po rokoch vráti sa jej verejnoprávnosť. Nebudete musieť iba Infovojnu, aj Slovenská televízia už bude lepšia.“ Výrok poslanca Juraja Krúpu (SAS) tak hodnotíme ako pravdivý.

Zákonom o Slovenskej televízii a rozhlase (STVR), ktorý schválila vláda 24. apríla, by sa mal parlament zaoberať na júnovej schôdzi. Jeho prijatím by zanikol súčasný Rozhlas a televízia Slovenska (RTVS) a mandát by zanikol aj generálnemu riaditeľovi Ľubošovi Machajovi a Rade RTVS.

Nový zákon prináša viacero zmien , s ktorým nesúhlasí opozícia , odborná verejnosť a Asociácia televíznych vysielateľov Slovenska ( ATVS ).

Zamestnanci prejavili 10. júna nesúhlas s navrhovaným zákonom aj formou výstražného štrajku . Poukazovali nielen na stratu značky, ale aj na zbytočné finančné náklady a zásah do verejnoprávnosti inštitúcie. Vo štvrtok 13. 6. 2024 sa o posolstve Na verejnoprávnosti záleží bude diskutovať na všetkých programových službách RTVS.

marci 2024
Lukáš Machala
Martina Šimkovičová
záznam
schválila
zmien
opozícia
ATVS
štrajku


Napríklad v Košiciach mala súkromná poisťovňa o 4 až 5 mesiacov dlhšie čakačky, pretože je tradične silnejšou, má tam vyšší poistný kmeň a začína kopírovať chorobnosť.

Túto informáciu Z. Zvolenskej nie je možné spätne overiť z nasledujúcich dôvodov.

- nie je možné porovnávať čakacie listiny, z dôvodu že podrobné zverejňovanie lehôt v rámci jednotlivých nemocníc a zákrokov nevyplýva zo zákona. Tieto údaje preto zverejňované nie sú. Povinné zverejnenie platí len pre pravidlá na zostavenie poradníka, i keď napríklad posiťovňa Dôvera čakacie lehoty zverejňuje. K dispozícii, ale nie sú informácie z ďalších poisťovní, preto je porovnanie nemožné.

- ministerka Zvolenská ďalej uvádza všeobecné pomenovanie súkromná poisťovňa, čo komplikuje hľadanie vhodných údajov i keď budeme predpokladať, že hovorí o poisťovni s väčšou členskou základňou - Dôvera

- závery Health Policy Institute potrvdzujú, že čakacie lehoty závisia i od konkrétneho ochorenia, ktoré rovnako pani ministerka nešpecifikuje vo svojom príklade

- tímu Demagóg nie sú známe dostupné oficiálne štatistiky o sile poistného kmeňa poisťovní na základe regiónov

Povinné zverejnenie
Dôvera
Health Policy Institute


Stále vedieme veľmi intenzívny dialóg teraz s mestami, obcami a s vyššími územnými celkami, pretože to je jeden verejný okruh peňazí. A tu cítime taký odklon asi 0,2 % (0,2% HDP).

K výroku premiéra Fica sa mi nepodarilo nájsť žiadne konkrétne fakty.


...s bratom sme predali firmy za desiatky miliónov eur, do Dobrého anjela som dal milión eur, svoj prezidentský plat vždy rozdávam, už som rozdal viac ako 200 tisíc eur do ďalších projektov, do nemocníc som dal viac ako 500 tisíc eur a samotná aj kampaň, ktorá bola mnou hradená a stála skoro 1,3 milióna eur, ktorú som financoval sám a z vlastných peniazi...

Kiska dal na prevádzku Dobrého anjela 1 milión eur, pričom na predaji finančných spoločností on a jeho partneri zarobili 50 miliónov eur. Prezident pravidelne prerozdeľuje svoj prezidentský plat na základe návrhov neziskových organizácií, ktoré sa dlhodobo venujú ľuďom v núdzi - Plamienok, Úsmev ako dar, Liga proti rakovine, Dobrý anjel a Organizácia muskulárnych dystrofikov v SR. Väčšinou rozdáva plat desiatim rodinám po približne 500 eur. Za štyri roky by teda rozdal 240-tisíc eur. Informácie o investovaní 200-tisíc eur do ďalších projektov a 500- tisíc eur do nemocníc nie sú dostupné. Oficiálne výdavky na financovanie predvolebnej kampane uviedol vo výške 250 593 eur, priznal tiež výdavky mimo oficiálnej kampane vo výške 1 095 482 eur. Dokopy teda kampaň činí 1,3 milióna eur. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

zarobili rozdáva kampane


Vnútorná spotreba Slovenska je okolo v najlepších časoch 5,5 miliardy, dnes nech je okolo 4,5 miliardy metrov kubických. Tento plyn vieme dostať na Slovensko cez reverzné toky cez ČR alebo z Rakúska.

Robert Fico uvádza číslo, ktoré môže byť pravdivé pre rok 2014 v dôsledku miernejšej zimy. Číslo 5,5 miliárd metrov kubických sa bíži číslam, ktoré sme spotrebovávali pred niekoľkými rokmi a zároveň číslam, ktoré podľa predpokladom budeme spotrebovávať v blízkej budúcnosti. Tieto objemy plynu vieme získať plynovomi z ČR alebo Rakúska. Vnútorná ročná spotreba plynu Slovenska bola v roku 2012 podľa IEA 5,2 miliárd kubických metrov, pred krízou bola spotreba vyše 7 miliárd metrov kubických, následne postupne klesala. Server V energetike , ktorý uvádza spotrebu plynu na Slovensku v roku 2013 5,1 miliárd a v roku 2014 predpokladal 5,2 miliárd metrov kubických plynu, zároveň uvádza, že spotreba plynu na Slovensku pomaly rastie a v roku 2020 by mala prekonať 6 miliárd metrov kubických za rok. Podľa správy denníka SME na koniec spotreba plynu v roku 2014 klesla oproti roku 2013 o jednu sedminu vďaka miernej zimy. To by znamenalo pokles z úrovne 5,1 miliárd na približne 4,4 miliárd metrov kubických. Čo sa týka reverzných tokov, tak Slovensko skutočne dokáže týmto spôsobom dostať svoju spotrebu plynu z Českej republiky a Rakúska ( V Energetike , 10. september 2014): "Z Česka tak vieme v súčasnosti na Slovensko doviesť denne 67 miliónov metrov kubických plynu. Z Rakúska je to o niečo menej, keď kapacita prepojenia je 23 miliónov metrov kubických denne. V prípade mimoriadnych núdzových situácii by bolo možné využiť aj funkčné prepojenie na úrovni distribučných sietí Kittsee – Petržalka." Dátum zverejnenia analýzy: 23.06.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

IEA
V energetike
správy
V Energetike


No tak však kam sa dopracovali za rok? Kam sa dopracovali a vo všetkých projektoch pokračujú. Hej, vo vrtuľníkoch pokračuje, čo sa mu tak strašne nepáčilo,...

Zmluvy o oprave a modernizácii vrtuľníkov, ktoré uzavrelo Ministerstvo obrany ešte za bývalého vedenia tesne pred voľbami (začiatkom júna 2010), boli podľa ministra Galka predražené. V auguste 2010 chcel zmluvy opätovne prerokovať ( aktualne.sk ). Podľa vyjadrení z augusta 2010 sa zmluvy nedajú vypovedať, preto je potrebné, aby rezort v opravách pokračoval ( SITA ). Popri preverovaní zmlúv však podal aj trestné oznámenie ( aktualne.sk ). Je teda pravda, že v projekte modernizácie a opravy vrtuľníkov pokračuje aj súčasné vedenie rezortu, avšak nie z vlastnej vôle.

aktualne.sk

SITA

aktualne.sk


Kvalita podnikateľského prostredia sa na Slovensku stále zhoršuje, čo potvrdzujú rebríčky rôznych renomovaných inštitúcií, ktoré túto problematiku sledujú.

Slovensko sa zhoršilo v dvoch zo štyroch rebríčkov kvality podnikateľského prostredia, resp. konkurencieschopnosti. Výrok však hodnotíme ako pravdivý, keďže dva rebríčky, v ktorých si Slovensko polepšilo, hodnotili prostredie v období úradovania vlády I. Radičovej. Kvalitu podnikateľského prostredia hodnotí viacero popredných rebríčkov. Jedným z nich je Doing Business vydávaný Svetovou bankou. Slovensko sa v tomto rebríčku v roku 2011 umiestnilo na 41. pozícií, v roku 2012 na 48. pozícií a v roku 2013 na 46. pozícií (hodnotené vždy vzhľadom k stavu k júnu predchádzajúceho roku). V rebríčku 2013, ktorý zohľadňuje prvý polrok 2012, teda ešte aj za vlády I. Radičovej, Slovensko stúplo o dve priečky. Ďalším takýmto rebríčkom je The Global Competitiveness Report. V roku 2011 sa v ňom Slovensko umiestnilo na 69. priečke, v roku 2012 na 71. priečke a v roku 2013 až na 78. priečke (zber údajov je február - apríl daného roka). Slovensko v tomto rebríčku podnikateľského prostredia, resp. konkurencieschopnosti, v ktorom sú zohľadnené aj údaje z obdobia vlády R. Fica, klesá. Ďalším rebríčkom je Index ekonomickej slobody nadácie Heritage. Hodnotené sú údaje, ktoré zodpovedajú údajom druhého polroka predminulého roka, a údaje prvého polroka minulého roka. Inými slovami, správa za rok 2011 zohľadňuje údaje druhého polroka 2009 a prvého polroka 2010. V ňom sa Slovensko v roku 2011 umiestnilo na 37 mieste (skóre 69,5), v roku 2012 (.pdf) na 51. mieste (skóre 67) a v roku 2013 na 42. mieste (skóre 68,7). V tomto prípade sa Slovensko sa mierne zlepšilo v indexe 2013, no tento rebríček za 2013 zohľadňuje údaje druhého polroka 2011 a a prvého polroka 2012 - čiže v prevažnej miere obdobie vlády I. Radičovej. Renomovanou domácou štatistikou je IPP Index zostavovaný Podnikateľskou alianciou Slovenska. Uvádzame údaje z 2. štvrťroka daného roka. V ňom bolo v roku 2011 podnikateľské prostredie ohodnotené na 90,4 percentuálneho bodu, v roku 2012 sa index pohyboval na úrovni 82,2 percentuálneho bodu a v roku 2013 bol na úrovni 70,1 percentuálneho bodu. Ide teda o zhoršovanie podnikateľského prostredia. Dátum zverejnenia analýzy: 21.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu


V takom Rakúsku veľký problém vznikol pri snahe o taliančinu, kde v niektorých tých oblastiach dole v Korutánsku, takže je úplne normálne, že v integrovaných alebo teda v tých celistvých krajinách vždy ten štátny jazyk je záväzný a jeho používanie je záväzné.

Dátum zverejnenia analýzy: 07.02.2011 Naspäť Nahlásiť chybu


Ešte pred týmto útokom sú známe mnohé videá, mnohé vyjadrenia, ale aj premiéra Fica, poslanca Blahu, mohli by sme, mohli by sme takto viacerých politikov z vládnej koalície vymenovať, kde provokatívnym spôsobom sa ľuďom vysmievajú do tváre, kde nadávajú na prezidentku, že je americká ku..., kde Fico hovorí, že treba, keď niekto pôjde proti Smeru, tak ho treba zbiť, kde hovoria o tom, že vyženú ľudí z parlamentu, že prídu, navezú ľudí pred parlament a zbúrajú parlament.

Robert Fico a členovia strany Smer-SD sa na straníckych podujatiach a tlačových besedách viackrát útočne a vulgárne vyjadrovali voči politickým oponentom, štátnym inštitúciám a médiám. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Jedným z momentov je aj pokrik davu počas verejného vystúpenia Ľuboša Blahu. Ten vyzval dav, aby ho doplnil v pokriku o vtedajšej prezidentke Zuzane Čaputovej. Ľudia na zhromaždení po vyzvaní Blahu v znení „je to americká…“ doplnil expresívne pomenovanie „k…a“. Blaha výzvu na doplnenie pomenovania aj napriek vulgárnemu pokriku davu opakoval.

Na predvolebnom mítingu v Rimavskej Sobote sa Fico na adresu vtedajšej vlády vyjadril so slovami ,,Boha, my ich vyženieme. Nezostane po nich ani mastný fľak."

V roku 2016 nazval Fico novinárov „špinavými slovenskými prostitútkami“.

Moniku Tódovú, novinárku z Denníka N v roku 2023 nazval „novinárskou obludou“, Pamelu Záleskú zas „sudcovskou ozrutou“ ( 3:00 ).

„Keby som teraz pána Jurisa ešte raz chytil, tak ho zaškrtím vlastnými rukami, prepáčte,“ vyjadril sa Fico na adresu predsedu Úradu pre reguláciu sieťových odvetví Andreja Jurisa v relácii Sobotné dialógy.

Po víťazstve Petra Pellegriniho v prezidentských voľbách premiér verbálne atakoval médiá, mimovládne organizácie a politických oponentov. „Na vlastnej koži (Pellegrini – pozn. red.) dostatočne pocítil, čoho sú niektoré politické prasce v médiách, mimovládnych organizáciách a opozícii schopné,“ povedal Fico vo videu na Facebooku.

„Korčokovi chlebodarcovia už od dnešnej polnoci strašia, že po víťazstve Petra Pellegriniho bude vláda rúbať a sekať hlava-nehlava v duchu toho slávneho: Rež a rúbaj do krve, po Šimečkovej kotrbe,“ povedal premiér na adresu predsedu PS Michala Šimečku. Oprava z 28. 1. 2024: Z výroku sme odstránili dva príklady Ficových výrokov, pre ktoré sme nenašli primárny zdroj. Jeden z týchto výrokov bol vytrhnutý z kontextu. Fico na tlačovej konferencii povedal: „Ľudia nám hovoria veľmi jasne: zoberme palice, lopaty a poďme do Národnej rady. Zoberme palice, lopaty a poďme na úrad vlády. A keď je už tá masa ľudí rozohnená, pripravená na všetko možné, ale my stále tvrdíme a budeme tvrdiť, veci treba riešiť legitímne, demokraticky a v rámci právneho rámca."

davu mítingu nazval nazval 3:00 vyjadril povedal povedal


Zmenou odvodov do I. a II. piliera a ďalšími zmenami sme dôchodkový systém nastavili na udržateľnosť.

V prípade tohto "vládneho faktu" sa jedná skôr o politické tvrdenie, preto tento "fakt" označujeme ako neoveriteľný. Existuje však rada vyjadrení odborníkov, ktorí vyjadrujú presne opačný názor - že zmeny dôchodkového systému súčasnej vlády situáciu rozhodli nezlepšili, dokonca práve naopak. Súčasná vláda výrazne reformovala pravidlá dôvodkového strarobného sporenia v tzv. druhom pilieri. Tie najdôležitejšie zmeny sa dajú zhrnúť do šiestich bodov: 1. Zníženie odvodu do druhého piliera z 9 na 4 percentá hrubej mzdy/zisku 2. Zavedenie daňovej úľavy na dobrovoľný príspevok vo výške 2% z hrubej mzdy/zisku 3. Zníženie povinného počtu fondov zo štyroch na dva - jeden garantovaný a jeden negarantovaný 4. Sporiteľ má možnosť vybrať si, v ktorom z týchto dvoch fondov bude šetriť, prípadne svoje sporenie medzi ne rozložiť. Pokiaľ DSS neoznámi svoj zámer, jeho sporenie sa automaticky presunie do garantovaného fondu. 5. Zvýšenie poplatkov za správu účtu a z dosiahnutého výnosu. 6. Dobrovoľný vstup - kým doterajšie nastavenie prvosporiteľov automaticky zaradzovalo do druhého piliera, pričom mali možnosť do dvoch rokov z neho vystúpiť, novela automatický vstup zrušila - po novom prvosporitelia automaticky sporia v prvom pilieri, pričom do 35 rokov života majú možnosť prestúpiť do druhého piliera. Tieto zmeny nemožno považovať za nastavenia smerujúce k udržateľnosti dôchodkového systému. Tvrdí to viacero ekonómov a analytikov . Napríklad analýza IFP ešte z apríla 2012 o dlhodobej udržteľnosti dôchodkového systému SR o prvom pilieri hovorí: "Priebežne financovaný dôchodkový systém bude mať v budúcnosti vážne problémy s finančnou udržateľnosťou najmä v dôsledku očakávaného nepriaznivého demografického vývoja. Je preto potrebné už dnes reagovať a čím skor prijať parametrické zmeny vrátane zavedenia mechanizmov, ktoré by na demografický vývoj reagovali automaticky a priebežne." Súčasťou vládnych zmien v dôchodkovom systéme SR však nie je výraznejšia reforma prvého piliera, naopak reforma posilňuje prvý pilier na úkor druhého, o ktorého udržateľnosti analytici nemajú pochybnosti. Je síce pravdou, že reforma druhého piliera priniesla viaceré zmeny, ktoré odporúčal i IFP, avšak práve zníženie odvodu do druhého piliera a výrazné posilnenie prvého považujeme za dôvod, prečo nemožno reformu celkovo považovať za smerujúcu k udržateľnosti. Upozorňuje na to i analýza INESS : " Aj po dramatickom zoškrtaní druhého piliera, zvýšení vymeriavacích základov, zodvodnení dohôd a zvýšení odvodov živnostníkov je prvý pilier hlboko deficitný, tento rok prispejeme daňami vo výške 0,6 mld. eur, aby bola poisťovňa schopná vyplatiť dôchodky. Nie je pravda, že prvý pilier je dlhodobo udržateľný, aj napriek reformám bude podľa Rady pre rozpočtovú zodpovednosť dosahovať v roku 2060 deficit takmer 6% HDP, v súčasnosti je to menej ako 1,5%." Pravda, 23.10.2013 : " Podľa analytika Radovana Ďuranu z INESS zvýšenie príjmov Sociálnej poisťovne formou zmenšenia II. piliera, zavedenia odvodov na dohody či zvýšenie vymeriavacích základov nevyrieši problém s nedostatkom peňazí. Ako uviedol pre denník Pravda dňa 20.10. 2012, sociálna poisťovňa bude naďalej potrebovať dotáciu z rozpočtu." Čo sa týka zmien v druhom pilieri, ktoré odporúčal IFP: "Štát nevhodnou reguláciu motivoval DSS namiesto dlhodobých investičných stratégií s cieľom dlhodobých výnosov sledovať krátkodobé ciele a finančné prostriedky jednoducho iba „alokovať“ na peňažnom trhu s nízkym výnosom (z pohľadu dlhodobého sporenia na dôchodok). Najväčším problémom súčasného stavu je požiadavka na garantovanie vloženej sumy v krátkodobom horizonte (6 mesiacov). Už z predpokladaného zloženia portfólia vyplýva väzba medzi očakávaným výnosom a rizikom. Garancie majú význam len pri konzervatívnych fondoch. V ostatných fondoch by mali byť zrušené." V tomto prípade možno povedať, že vládna reforma plní odporúčanie, nakoľko bol vytvorený iba jeden garantovaný fond, v druhom fonde boli garancie odstránené. Zároveň " vo fonde so zárukami sa predĺži obdobie na porovnávanie výnosov na desať rokov. Za prvej Ficovej vlády sa nastavilo len na šesť mesiacov. Bývalá vláda ho od apríla upravila tak, aby postupne narástlo na päť rokov. DSS to má motivovať, aby kupovali aj desaťročné dlhopisy, ktoré môžu ponúkať výnos nad tri percentá." ( SME ) Čo sa ale týka iných odporúčaní IFP, reforma išla skôr opačným smerom: " Existuje množstvo literatúry o tom, že z dlhodobého hľadiska je takmer nemožné aktívnym portfólio manažmentom prebiť trhové indexy. Z tohto dôvodu by bolo vhodné zaviesť aj štvrtý druh dôchodkového fondu a naviazať jeho vývoj na akciový index, resp. indexy." Indexové fondy zaviedla ešte bývalá vláda, posledná reforma ich zlúčením fondov prakticky odstránila. Niektoré DSS sa síce rozhodli ponechať si ich, avšak iba ako súčasť negarantovaného fondu so zvýšenými poplatkami. Na ďalšie negatívne dopady zmien v druhom pilieri upozorňoval i IHP : "Za hlavné negatíva súčasného vládneho návrhu považujeme disparitu, ktorá vznikne v podnikateľskom prostredí. Otvorenie II. piliera ako aj zníženie sadzby odvodov na starobné dôchodkové sporenie bude mať výrazný vplyv na dôchodcovské správcovské spoločnosti (DSS), nakoľko nižší počet sporiteľov, ktorý sa ako dôsledok otvorenia systému na základe negatívnej kampane o zvyšovaní príspevkov na odplatu pre DSS a správu jednotlivých účtov očakáva, bude predstavovať nižší objem príspevkov ako aj finančných prostriedkov, ktoré budú mať DSS k dispozícií na svoju činnosť. S tým bude súvisieť aj rast nákladov spojených s marketingovými stratégiami na udržanie, resp. prilákanie nových klientov. Za negatívny dopad považujeme aj zmenu vymeriavacích základov pre samostatne zárobkovo činné osoby (SZČO). Čistý príjem SZČO by sa mal práve na základe avizovaných zmien znížiť, nakoľko stanovené sadzby na odvody by mali podľa návrhu vzrásť. Predpokladaný vznik povinnosti platiť sociálne a verejné zdravotné poistenie z dohôd podľa nášho názoru výrazne zaťaží aj zamestnávateľov, nakoľko im na základe vzniku povinnosti odvádzať aj ďalšie sadzby sociálneho poistenia, okrem pôvodného garančného a úrazového, vzrástlo finančné zaťaženie z pôvodných 1,05%, na plánovaných 22,80%. Ďalší negatívny vplyv vidíme aj v dopade na hospodárenie obyvateľov. Zavedenie dvoch fondov - garantovaného a negarantovaného v II. pilieri sa spája s možným zvýšením odplaty pre DSS za zhodnotenie majetku. Znížené odvody na dôchodkové sporenie z 9% na 4% (nižší odvod do II. piliera = nižší budúci dôchodok) aj napriek tomu, že by tieto zvýšené dôchodkové nároky sa mali kompenzovať z priebežne financovaného dôchodkového systém. Rozhodnutie o znížení príspevku do II. piliera bude mať vplyv aj na kúpyschopnosť obyvateľstva, ktoré možno zaradiť do kategórie lepšie vzdelanejších a zároveň aj lepšie zarábajúcich, t.j. napriek tomu, že zarobia viac, aj odvedú viac ale ich dôchodok bude napriek tomu nižší. Zníženie čistého príjmu "dohodárov" možno tiež považovať za negatívny dopad, nakoľko doteraz im nevznikala žiadna povinnosť odvádzať časť príjmu na sociálne či zdravotné poistenie, t.j. po prijatí zákona budú študenti a invalidný dôchodcovia platiť z príjmy na základe dohody 7% a starobný dôchodca 4%, čím budú o tieto čiastky skresané ich čisté príjmy." Dátum zverejnenia analýzy: 24.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

reformovala zmeny šiestich štyroch poplatkov analytikov analýza INESS 23.10.2013 SME rozhodli IHP


Potom som si zriadil transparentný účet, z ktorého sme dnes minuli okolo 104 tisíc eur.

Z transparentného účtu Pavla Hrušovského bolo do dnešného dňa minutých 104 278,36 eur.

Z transparentného účtu


(...) pokiaľ ide o spoluprácu so Smerom, už ale 66 percent ľudí si želá spoluprácu Smeru a Slovenskej národnej strany (..)

V prieskume agentúry Median, zverejnenom 10. marca 2016, sa 66 % opýtaných voličov SNS vyjadrilo, že považujú koalíciu strán SMER-SD a SNS za prijateľnú. Fico reagoval konkrétne na tento prieskum, ktorého výsledky prezentoval aj Richard Sulík, referuje tak k 66 % opýtaných tohto prieskumu, nie obyvateľstvu alebo voličom všeobecne. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Podľa prieskumu agentúry Polis z februára 2016 by si najviac respondentov želalo koalíciu, ktorú by tvorili strany SMER-SD a SNS. Pre túto možnosť sa vyjadrilo 47,2 % opýtaných.

V najnovšom prieskume agentúry Median označilo širokú vládu s účasťou SMERu ako prijateľnú 52 % opýtaných voličov SNS. Naopak širokú vládu 4-5 strán bez SMER-u označilo za prijateľnú 38 % opýtaných voličov SNS ( .pdf , s.21).

Pri konkrétnej otázke na prijateľnosť možného zloženia vlády, na základe volenej strany, 66 % opýtaných voličov SNS označilo možnosť dvojkoalície SNS a strany SMER-SD za prijateľnú ( .pdf , s.26).

V tomto prípade uvedených 66 % opýtaných, ktorí si želajú spoluprácu SMER-u a SNS teda predstavuje výlučne voličov Slovenskej národnej strany.

prieskume
47,2 %
.pdf
.pdf


Tie kľúčové zdroje sú dva. Buď sú to nepriame dane, teda DPH, ktorá bola zvyšovaná v minulom roku. 1% je cca 200 miliónov (1% zvýšenie dane je 200 mil. zvýšených príjmov do štátneho rozpočtu, pozn.).

Ako sme už raz v overovovali , podľa informácie DR SR k novele zákona o DPH (.pdf) s účinnosťou od 1. januára 2011 bola dočasne zvýšená DPH z 19% na 20%. Ministerstvo financií tiež pripravilo zmeny zákonov s cieľom zvýšiť spotrebné dane z piva, tabakových výrobkov, minerálneho oleja či z uhlia a zemného plynu.

overovovali
informácie DR SR k novele zákona o DPH
Ministerstvo financií
186 miliónov eur.


Úrad vlády aj ministerstvo spravodlivosti totiž dementovali vyjadrenia B. Kollára. Tvrdil, že nevadí, keď neschvália svoje reformy, na ktoré mali byť použité financie z Plánu obnovy. Obe inštitúcie povedali na plné ústa to, čo sme od minulého roka kritizovali. Ak nenaplnia všetky reformy, nebudú môcť čerpať žiadne financie.

Ministerka spravodlivosti reagovala na slová Borisa Kollára, ktoré zazneli v diskusnej relácii o 5 minút 12 7. novembra 2021. Tam tvrdil , že peniaze z Plánu obnovy sa dajú realokovať. Mária Kolíková nesúhlasí – financie z Plánu obnovy nie je možné použiť inak, ako je v ňom napísané. Ak by celá reforma nebola realizovaná, podľa Ministerstva spravodlivosti by to znamenalo celkové ohrozenie čerpania zdrojov z tohto plánu. Tvrdenie Borisa Kollára vyvrátil aj Úrad vlády, ktorý vo svojom stanovisku vysvetľuje, že Slovensko sa v Pláne zaviazalo ku konkrétnym dátumom pri plnení jednotlivých reforiem a cieľov. „Nesplnenie čo i len jedného míľnika môže ohroziť alebo oddialiť celú platbu. Nesplnenie jednej reformy tak môže mať za následok ohrozenie financií pre iné dôležité opatrenia, ktoré sa majú uskutočniť.”

Smer – SD mal k Plánu obnovy výhrady ešte minulého roku, keď bol ešte len vo fáze zostavovania. Kritizovali proces, akým bol pripravený a tiež oblasti , ktorým sa venuje. Konkrétne ohľadom neschopnosti splnenia jednotlivých reforiem sa vyjadril v apríli Robert Fico. Podľa neho je napr. plán (s. 25) postaviť novú sieť nemocníc časovo nesplniteľný. Tvrdil, že efektívne čerpanie pridelených zdrojov bude závisieť od vlády.

Tvrdenie tak môžeme označiť ako pravdivé.

tvrdil nesúhlasí vyvrátil Kritizovali oblasti vyjadril plán


My sme navrhli 103 zákonov. Neprešli. Navrhli sme 300 neviem 40 alebo koľko pozmeňovacích návrhov, 30 prešlo.

Výrok Bélu Bugára hodnotíme ako nepravdivý, keďže neuvádza správne údaje. Opozícia a jej poslanci navrhli spolu 136 zákonov (z nich 7 schválených) a 215 pozmeňovacích návrhov (z nich 24 schválených). Na základe údajov NR SR podala súčasná opozícia spolu 133 návrhov zákonov (originálne návrhy zákonov) a ďalšie 3 návrhy spolu s poslancami vládnej strany, pričom iba 7 (4 čisto opozičné ) z nich bolo schválených . Ďalších 33 zákonov navrhnutých opozíciou sa nachádzalo v l. čítaní a 38 návrhov zákonov bolo stiahnutých z rokovania (napr. už pripravované návrhy zákonov výborom NR SR). Opozícia spolu rovnako navrhla 215 pozmeňovacích a doplňujúcich návrhov , z ktorých bolo 22 schválených v celom rozsahu a 2 čiastočne . Uvádzame i zoznam schválených opozičných návrhov zákonov:

Schválené návrhy zákonov opozičných poslancov a poslancov vládnej strany:

133 návrhov zákonov