Však my sme boli tí, ktorí sme to prvýkrát otvorili (kauzu kompa pozn.) Árpád Érsek a potom samozrejme toho sa chytila pani poslankyňa Remišová, vtedy ešte ako blogerka.

Otázku pochybností ohľadom verejného obstarávania na prevádzkovanie kompy na Dunaji ako prvý otvoril prostredníctvom interpelácie v parlamente Árpád Érsék, vtedajší opozičný poslanec za stranu Most-Híd. Výrok Bélu Bugára hodnotíme ako pravdivý.

interpelácie

Ako sa uvádza na oficiálnom webe

reagovala aj Vodohospodárska výstavba

Garáž z kauzy Interblue znovu na scene – ako robí Smer pre seba a schránky".

návrhu o odvolanie


Smer nikdy nepozval celú opozíciu na takúto diskusiu (diskusiu o situácií na ÚS a voľby šéfa NKÚ, pozn.).

Oficiálne znenie pozvania sa nám nepodarilo zistiť. Podľa dostupných informácií na rokovanie pozval R. Fico len tri strany opozície. Pozvanie nemali dostať SaS a NOVA.

SITA, TASR , 17. apríla 2013:

" Fico tri strany, KDH, Most a SDKÚ, pozval na rokovanie o situácii na ústavnom súde a voľbe predsedu Najvyššieho kontrolného úradu (NKÚ)."

Mimoriadne rokovanie sa malo týkať riešenia situácie na Ústavnom súde a voľby predsedu Najvyššieho kontrolného úradu (NKÚ).

SITA, TASR


Minister Plavčan za SNS musel odstúpiť, lebo tam kradol ako Straka.

Exminister školstva Peter Plavčan musel odstúpiť pre vážne pochybnosti pri rozdeľovaní eurofondov na vedu a výskum v roku 2017. Napriek tomu, že podozrenia viedli k začatiu vyšetrovania OLAF-u aj slovenskej polície, zatiaľ nie sú známe výsledky. Žiaden súd doposiaľ nepotvrdil, že v kauze bol spáchaný trestný čin. Pre tvrdenie Richarda Sulíka o „kradnutí” tak neexistuje faktický základ. Hodnotíme ho preto ako nepravdu. Sulík odkazuje na kauzu rozdeľovania eurofondov na výskum a vývoj z leta 2017. Agentúra patriaca pod Ministerstvo školstva mala k dispozícii takmer 700 miliónov eur. Prvý balík, 288 miliónov eur, mal ísť na podporu dlhodobého strategického výskumu. Medzi úspešnými uchádzačmi o peniaze boli najmä súkromné firmy - žiadna z veľkých univerzít. Rektori preto poslali ministrovi školstva Petrovi Plavčanovi kritický list. Vyhodnotenie žiadostí označili za „nekorektné a netransparentné”, kritizovali odbornosť hodnotiteľov. Druhý balík peňazí, vyše 300 miliónov eur, mal ísť na priemyselné výskumno-vývojové centrá. Niektoré podporené firmy mali nízke obraty, málo zamestnancov a len málo spoločné s vedou. Viaceré si tiež na poslednú chvíľu menili predmet podnikania, aby splnili podmienky. Jedna z firiem prehovorila o tom, že si od nej mal hodnotiteľ pýtať úplatok 20 percent zo žiadanej sumy - ten to odmietol. Najvyšší kontrolný úrad pri preverovaní „nezískal primerané uistenie, že výber hodnotiteľov do zoznamu hodnotiteľov bol transparentný a vhodnosť hodnotiteľov bola objektívne posudzovaná“ ( pdf , str.10). Európska komisia Slovensku na čas pozastavila preplácanie peňazí a obrátila sa na Európsky úrad boja proti podvodom (OLAF), aby podozrenia preveril. Slovenská polícia začala v prípade trestné stíhanie. V marci 2019 vyšetrovanie tak OLAFU ako aj slovenských orgánov stále prebiehali . Rozdeľovanie prvého balíka minister Plavčan po kritike zrušil . Pri vysvetľovaní kauzy priznal chyby, na otázky novinárov však viackrát neodpovedal. V auguste 2017 z funkcie po masívnej kritike odstúpil . Hovorkyňa strany SaS Katarína Svrčeková pre Demagóg.SK 15. januára uviedla, že Richard Sulík „vzhľadom na kontext, v ktorom (výrok) zaznel”, s hodnotením nesúhlasí a považuje ho za „neprimerane prísne”. Výrok navrhol hodnotiť ako „neoveriteľný”. „ Súdy v týchto kauzách síce nerozhodli, svoje tvrdenia však pán Sulík stavia na faktoch, dôvodných podozreniach, a tiež stanoviskách kontrolných inštitúcií, ” uviedla Svrčeková.

odkazuje boli poslali mali menili prehovorila pdf pozastavila začala prebiehali zrušil priznal viackrát odstúpil


Kde došlo k situácii po vypočutí pána poslanca. Oznámil, že úradníčky omylom skartovali, vymazali z počítača celý obsah výpovede... Keď došlo k vyjadreniu pracovníčok prokuratúry, že nie oni, tak sa potom priznal.

Výrok Ivana Gašparoviča hodnotíme ako pravdivý, pretože Jozef Čentéš pôvodne tvrdil, že výpoveď poslanca Igora Matoviča skartovali sekretárky. Až po vyjadrení generálnej prokuratúry svoje tvrdenie zmenil. Vyplýva to zo správy TASR (1. augusta 2011): "Výsluch sa musel zopakovať... Dal som moje poznámky na skartovanie a dievčatá, keď to skartovali, tak omylom skartovali aj tú časť výsluchu," povedal Čentéš." Neskôr však hovorkyňa Generálnej prokuratúry túto informáciu dementovala: "Generálna prokuratúra (GP) SR odmieta tvrdenia budúceho šéfa prokurátorov Jozefa Čentéša, že časť výpovede nezávislého poslanca Igora Matoviča o korupcii v politike bola skartovaná omylom. "Informácie, že administratívne pracovníčky skartovali omylom časť spisového materiálu, nie sú pravdivé, nakoľko zo spisom už neprišli do kontaktu a skartáciu vykonal niekto iný," uviedla hovorkyňa GP SR Jana Tökölyová." Následne J. Čentéš potvrdil , že časť výpovede skartoval on: "Čentéš potvrdil, že výpoveď nechal zmazať, lebo to bol kolegov počítač. „Rozhodujúce je to, že je založená v spise.“ Zopakoval, že písomnú výpoveď dal skartovať omylom s poznámkami, ktoré nepotreboval." Dátum zverejnenia analýzy: 21.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

správy potvrdil


Aj dneska sme svedkami, že v niektorých prípadoch na základe kolektívnej viny z Benešových dekrétov ľudia stratia svoje majetky, keď dôjde k výstavbe diaľnic.

V uplynulých rokoch Slovenský pozemkový fond nadobudol pozemky, ktoré patrili občanom maďarskej národnosti, pričom si na ne nárokoval na základe Benešových dekrétov. Prípady takéhoto postupu z Podunajských Biskupíc súvisia s plánovanou výstavbou diaľnic, výrok hodnotime ako pravdivý.

Benešove dekréty po druhej svetovej vojne legalizovali konfiškáciu majetku a stratu občianstva Nemcov a Maďarov v Československu. Uplatňovali sa na základe kolektívnej viny za zradu Československej republiky. Nepostihli iba tých Nemcov a Maďarov, ktorí dokázali svoju odbojovú činnosť počas vojny a vernosť Československu.

Najdôležitejším dekrétom týkajúcim sa majetku na území Slovenskej republiky je nariadenie Slovenskej národnej rady č. 104/1945 Zb. o konfiškovaní a urýchlenom rozdelení pôdohospodárskeho majetku Nemcov, Maďarov, ako aj zradcov a nepriateľov slovenského národa. Týmto nariadením prišli kvôli svojej národnosti Maďari a Nemci o svoje pozemky 1. januára 1945.

V novodobej histórii boli v súvislosti s nadobudnutím majetku na základe Benešových dekrétov medializované prípady z Podunajských Biskupíc z roku 2020. Slovenský pozemkový fond chcel skonfiškovať pozemky súčasným vlastníkom s argumentom, že mali byť konfiškované už ich predchodcom, ktorí boli maďarskej národnosti.

Fond sa obrátil na súd, aby pozemky pod diaľnicou D4 v hodnote niekoľko miliónov eur dodatočne prešli do vlastníctva štátu. Argumentovali tým, že pôda mohla ostať vo vlastníctve Maďarov v povojnových rokoch len omylom. To by však znamenalo , že súčasní vlastníci o svoj majetok prídu dodatočným vykonaním Benešových dekrétov ako potomkovia ľudí, ktorí mali maďarskú alebo nemeckú národnosť.

Najznámejší z novodobých prípadov uplatnenia Benešových dekrétov je prípad Miklósa Bositsa. Jeho predkovia boli Maďari, ktorí pred druhou svetovou vojnou aj počas žili v okrese Bardejov. Medzi Československom a Maďarskom prebiehali výmeny obyvateľstva, ktoré sa diali na etnickom princípe a ľudia pritom prichádzali o rodinné majetky – domy aj pozemky. Toto malo prebehnúť aj v rodine Bositsa, ale na základe procesnej chyby vtedajšieho súdnictva o pozemok neprišli.

Bosits potom pozemok zarastený lesom právoplatne zdedil, hoci podľa Benešových dekrétov mal byť rodine skonfiškovaný, pretože bola maďarskej národnosti. Po roku 1948 sa už situácia neriešila , keďže všetko sa znárodnilo, pozemok sa vrátil až po roku 1989, keď sa zmenili pomery v krajinách a Československo sa rozdelilo v roku 1993 na dva samostatné štáty.

V roku 2009 Štátne lesy SR podali žalobu na Miklósa Bositsa. Odvolávali sa na procesnú chybu v minulom storočí, pre ktorú mal otec obžalovaného o pozemok právoplatne prísť, ale nestalo sa tak. Žiadali nápravu a les chceli dostať do vlastnej správy, keďže tvrdili , že sa o toto územie starajú.

Okresný súd Bardejov a neskôr aj Krajský súd Prešov potom v súdnom konaní zistili , že v roku 1946 skutočne chcel štát les skonfiškovať, no pre procesné chyby sa tak nikdy nestalo. Oba súdy preto zamietli žalobu štátu a konanie v roku 2013 právoplatne ukončili.

V roku 2014 podal generálny prokurátor Jaromír Čižnár voči právoplatnému rozhodnutiu mimoriadne dovolanie, na základe čoho Najvyšší súd v roku 2015 rozhodol, že vzhľadom na maďarskú národnosť predkov Bositsa, na základe nariadenia SNR z roku 1945 o konfiškovaní a urýchlenom rozdelení pôdohospodárskeho majetku Nemcov, Maďarov, ako aj zradcov a nepriateľov slovenského národa mal byť jeho majetok v roku 1946 skonfiškovaný.

Podľa generálneho prokurátora nebolo možné dokázať, že k tomu došlo, preto bolo potrebné pre nevyhnutné zachovanie autority štátu postupovať tak, akoby bola konfiškácia právoplatná.

Najvyšší súd preto v roku 2015 vrátil konanie na prvostupňový súd s tým, že súd mal v obnovenom konaní skonfiškovať majetok Bositsa. Ten sa v roku 2017 s jeho obhajkyňou Tünde Keszeghovou rozhodli sťažovať na mimoriadne dovolanie na Európskom súde pre ľudské práva v Štrasburgu, kde 19. mája 2020 uspeli.

Štrasburg kritizoval inštitút mimoriadneho dovolania, ktorým generálny prokurátor podľa Európskeho súdu pre ľudské práva protiprávne zasiahol do uzavretého sporu. V Štrasburgu nerozhodovali o merite sporu, pretože práve pre mimoriadne dovolanie na Slovensku ešte spor nie je uzavretý.

legalizovali Uplatňovali Nepostihli nariadenie prišli prípady skonfiškovať obrátil Argumentovali znamenalo uplatnenia boli prebiehali prebehnúť zarastený neriešila podali Odvolávali tvrdili zistili zamietli podal nebolo vrátil rozhodli kritizoval nerozhodovali


Klesol aj počet dlhodobo nezamestnaných - o 38 tisíc za minulý rok.

Minister práce, sociálnych vecí a rodiny Ján Richter hovoril o poklese dlhodobo nezamestnaných o 38 tisíc za minulý rok. Jedná sa teda o obobie od decembra roku 2015 do decembra roku 2016, pričom mesačné štatistiky vyjadrujú čísla vždy ku koncu mesiaca. Na základe porovnaní dostupných čísel je však pokles dlhodobo nezamestnaných za rok 2016 niečo cez 35 tisíc, čo je menej ako 38 tisíc. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.


Sami sme, sami sme v minulom volebnom období presadili prvky konceptu Unitas, na ktorom pracuje aj dneska vláda a to je zjednotenie výberu daní a odvodov.

Projekt Unitas bol schválený 7. mája 2008 . Jedná sa o reformy daňovej a colnej správy s výhľadom zjednotenia výberu daní, ciel a poistných odvodov. Projekt sa skladá z dvoch fáz: prvá fáza má názov UNITAS I. a jej súčasťou je reforma daňovej a colnej správy a druhá fáza UNITAS II. sa následne venuje zjednoteniu výberu daní, cla a poistných odvodov. Zmeny v rámci prvej fázy mali prebehnúť do roku 2013, pričom nový model daňovej správy sa mal začať spúšťať (základné zákony mali mať od vtedy účinnosť) v roku 2012. Celkovo ale na úspešnú realizáciu projektu bolo naplánované prijatie čiastkových legislatívnych opatrení a projektov, ktoré prebiehali už od roku 2009. Podrobnejší harmonogram nájdete v Koncepcii reformy (.doc, str. 85).

schválený
prebehnúť
spúšťať
Koncepcii reformy


...v prípade balíka medzi Dubnou Skalou a ja to poviem Prešovom, to je tých 5 úsekov, o ktorých hovoril pán minister. Tento PPP projekt, ktorý vláda zastavila bol absolútne najväčší, pretože obsahoval stavebné práce v objeme približne 2,4 miliardy eur.

Tento projekt bol naozaj z troch PPP najväčší . V tendry združenie uspelo s ponukou 2,4 miliardy eur, celkovo bolo v piatich úsekov necelých 75km diaľnic.

najväčší
2,4 miliardy


Rok 1994 budapeštianske memorandum, kde Ruská federácia a Spojené štáty americké garantovali územnú celistvosť, suverenitu a nezávislosť Ukrajiny.

Ruská federácia, Spojené kráľovstvo a Spojené štáty sa podpísaním Budapeštianskeho memoranda v roku 1994 zaviazali, že budú rešpektovať nezávislosť, suverenitu a štátne hranice Ukrajiny (s.3).

Ukrajina sa vzdala jadrových zbraní, ktoré na jej území ostali po rozpade Sovietskeho zväzu , a pridala sa k signatárom Zmluvy o nešírení jadrových zbraní.

Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Budapeštianskeho memoranda
vzdala
rozpade Sovietskeho zväzu
pridala sa


Ako sa vyvíja hodinový pomer k HDP z hľadiska zisku a mzdy. Európa ide opačným trendom, že sa vyvíja v prospech mzdy zamestnanca. U nás posledných desať rokov ten vývoj ide proste zisku podnikateľa.

Demagog.sk už v minulosti overoval podobný výrok Jána Richtera ( O 5 minút 12, 28. októbra 2012).

O 5 minút

Gross operating surplus and mixed income

compensation of employees


Pán redaktor, keď ja som bol ministrom spravodlivosti, tak viedli trestné stíhanie aj voči ľuďom z KDH aj z SDKÚ. Ja nemusím hovoriť reči, to sú skutky, to sú fakty.

V roku 2004 sa začalo trestné stíhanie člena KDH Pavla Bielika , starostu Rače, ktorého neskôr odsúdili za branie úplatku. Druhý prípad sa mohol týkať exposlanca Petra Ďuračku poslanca za SDK, ktorý bol odsúdený v roku 2004.

Pavla Bielika
Petra Ďuračku


Áno, odchodné  poslancov, to je pravda. Ale čo sa týka povodní, to vôbec nie je pravda. Na tento rok neboli rozpočtované peniaze na povodne, aj preto je deficit v tomto roku oveľa vyšší, ako bol rozpočtovaný, lebo na to dávame 80 miliónov eur, ktoré neboli rozpočtované...

V štátnom rozpočte na rok 2010 neboli samostatne vyčlenené prostriedky konkrétne na protipovodňovú ochranu. Podrobný rozpis rozpočtu pre ministerstvo ŽP sme na jeho stránkach nenašli.

rozpočte


Ja som bol označovaný za klamára, náš pán predseda bol označovaný za klamára, keď sme hovorili, že vláda vyjde so zvýšením DPH.

S informáciou o zvýšení sadzby DPH prišla ešte v apríli 2024 strana SaS. Robert Fico vtedy reagoval, že tieto informácie sú vymyslené a označil sa za odporcu zvyšovania DPH. V polovici septembra však predstavil spolu s ministrom financií Kamenickým konsolidačný balíček, ktorého najvýraznejším opatrení je zdvihnutie DPH na 23 %. Výrok Mariána Viskupiča preto hodnotíme ako pravdivý.

Premiér Robert Fico predstavil 17. septembra 2024 balík opatrení, ktorý má zabezpečiť konsolidáciu verejných financií na úrovni 2,6 až 2,7 miliardy eur. Vďaka konsolidácii má deficit budúci rok klesnúť na 4,7 % HDP. Balík obsahuje opatrenia ako zavedenie dane z finančných transakcií pre firmy či zvýšenie firemnej dane od určitej výšky príjmu, najvýraznejším opatrením je však zvýšenie základnej sadzby dane z pridanej hodnoty na 23 % na väčšinu produktov a služieb.

Zo zistením, že chce vláda zvyšovať dane prišla ešte začiatkom apríla tohto roka strana SaS na tlačovej konferencii. Poslanec SaS Marián Viskupič vtedy priblížil, že DPH by sa mohla zvýšiť o dva až tri percentuálne body. O zmenách sa podľa strany vtedy nehovorilo, keďže bolo pred prezidentskými voľbami.

Ministerstvo financií SR sa voči tvrdeniam, ktoré odzneli na tlačovej konferencii SaS, ohradilo . Po stretnutí s ministrom práce Erikom Tomášom označil tvrdenia o zvyšovaní DPH za nepravdivé aj premiér Robert Fico a uviedol , že treba hľadať iné riešenia.

„Niekto si vymyslel, ale neviem kto, pravdepodobne Saska, že vraj chceme zvyšovať DPH,“ vymedzoval sa Fico voči tvrdeniam o DPH.

„Ja hovorím veľmi jasne. Ja som odporcom zvyšovania DPH a musíme nájsť, ak máme konsolidovať, iné možnosti, ako sa postaviť verejným financiám,“ tvrdil Fico ešte v apríli.

predstavil prišla ohradilo uviedol


...poistné nepodlieha ani dani z pridanej hodnoty. Potom sú tu proste nejaké iné daňové povinnosti našich poisťovní.

Výrok odkazuje na zákon č. 222/2004 Z.z. o dani u pridanej hodnoty. Podľa § 37 týkajúceho sa poisťovacích služieb je od dane oslobodená "poisťovacia a zaisťovacia činnosť vrátane sprostredkovania poistenia a sprostredkovania zaistenia. Oslobodená od dane je poisťovacia činnosť Sociálnej poisťovne a poisťovacia činnosť zdravotných poisťovní." Finančná správa ďalej vysvetľuje túto výnimku: "Podmienkou oslobodenia predmetných služieb je poskytovanie zdaniteľnou osobou na základe právneho vzťahu medzi poskytovateľom poisťovacej služby a poisteným, ktorého riziká poistenie kryje. Z uvedeného vyplýva, že poisťovacie a zaisťovacie služby nemusí poskytovať len poisťovňa, ale aj zdaniteľná osoba v rámci kolektívneho poistenia. Medzi poisťovacie služby, ktoré sú oslobodené od dane, patrí aj poisťovacia činnosť Sociálnej poisťovne a zdravotných poisťovní."

zákon správa podľa


Všetci vaši štyria europoslanci vykazujú nižšiu aktivitu ako ja...

Dáta z rokovaní a vystúpení poslancov v Európskom parlamente zbiera niekoľko analytických webov, ktoré nespadajú do žiadnych oficiálnych štruktúr európskych inštitúcií. Každý z nich používa vlastnú metodológiu ako sledovať aktivitu europoslancov a ako ju hodnotiť. Richard Sulík nevychádza všade ako aktívnejší než europoslanci Smeru-SD. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

portálu VoteWatch.eu počet


Mestské zastupiteľstvo schválilo podanie na súd (voči firme EEI), ktoré sa týka vzájomného finančného vyrovnania a zároveň aj platnosti a neplatnosti zmluvy

Mestské zastupiteľstvo 17. septembra 2018 schválilo uznesenie v ktorom žiada námestníka primátora mesta Košice JUDr. Martina Petruška o podanie žaloby voči spoločnosti EEI. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

uznesenie


Sme museli hasiť to, čo bol grécky deficit. Veď sme boli na -8%.

J. Figeľ značne preháňa ak porovnáva Slovenský deficit z roku 2010 (v čase nástupu vlády I. Radičovej) s gréckym deficitom. V skutočnosti bol grécky deficit o presne 3 percentuálne body resp. o takmer 40% vyšší. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Eurostat


keď hovoríte o doktorovi Mazákovi alebo Kresákovi alebo Mazákovi teda, tak on bol predsa sudca Krajského súdu alebo mestského súdu v Košiciach predtým, než išiel.

Minister Borec prezentuje kvalifikáciu Mazáka, ktorú mal v čase keď bol zvolený za Ústavného sudcu v roku 2000, pričom túto argumentáciu využíva v kontexte porovnania so súčasnými zvolenými kandidátmi, keď podľa neho Mazáková kvalifikácia sudcu mestského súdu je porovnateľná s kvalifikáciou súčasných zvolených sudcov. V našom overení kvalifikáciu súčasných zvolených kandidátov nehodnotíme a s Mazákom neporovnávame, zameriavame sa na jeho osobu. Je pravdou, že Ján Mazák bol v minulosti predsedom mestského súdu v Košiciach, avšak z tejto pozície odišiel už v roku 1990. Pred zvolením za sudcu Ústavného súdu ešte posobil ako advokát, poradca Ústavného súdu, štátny tajomník Ministerstva spravodlivosti. Tieto posty považujeme za dodatočnú kvalifikáciu Mazáka pri voľbe v roku 2000 a keďže ich minister Borec nespomína, považujeme jeho výrok za zavádzajúci. Ján Mazák bol do roku 1990 predsedom mestského súdu v Košiciach, po tejto funkcii ešte prešiel viacerými pozíciami pred tým, ako sa stal sudcom a predsedom Ústavného súdu SR (2000) a neskôr generálnym advokátom na Európskom súdnom dvore v Luxemburgu (2006). Mazák v 90tych rokoch po skončení funkcie predsedu mestského súdu pôsobil ako advokát (1990 - 1998), poradca Ústavného súdu SR (1993 - 1998) a štátny tajomník Ministerstva spravodlivosti SR a podpredseda Legislatívnej rady vlády SR (1998 - 2000). Minister Borec vytvára dojem priameho prechodu z mestského súdu na Ústavný súd, čím vytvára nesprávny dojem rýchleho postupu a dopúšťa sa zavádzania. (hodnotenie výroku bolo doplnené 11.4.2014 bez zmeny pravdivostnej hodnoty). Dátum zverejnenia analýzy: 07.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Ján Mazák
predsedom


V roku 2015 dal prokurátor do uznesenia, že som nikdy nevydal ani jeden pokyn, ani jeden rozkaz na nasadenie informačno-technických prostriedkov na nasadenie odposluchov.

Podobný výrok Demagog.sk overoval v marci 2018, kedy sa Ľubomír Galko vyjadroval na tému kauzy odpočúvania civilistov v relácií O 5 minút 12. K odpočúvaniu civilistov Vojenským obranným spravodajstvom (VOS) malo dôjsť od leta 2010 do novembra 2011, doteraz však nebol vydaný rozsudok v tejto kauze. Na základe toho, že súdny proces stále prebieha, nie sú dostupné oficiálne dokumenty pre verejnosť. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Demagog.sk
autonómne
bývalý šéf
trestné stíhanie
Pravda
kauza


...my sme na úrovni 21% (daň z príjmu pre právnické osoby, pozn.)....

Povinnosť platenia dane z príjmov sa vzťahuje na každého občana, ktorý v zdaňovacom období (v kalendárnom roku) 2017 dosiahne zdaniteľné príjmy (t.j. príjmy, ktoré sú predmetom dane a nie sú od dane oslobodené) vyššie ako 1 901,67 eura. Sadzba dane z príjmov pre právnické osoby sa od 1.januára 2017 skutočne znížila z 22 % na 21 %. Napriek tomu, že daň z príjmu pre fyzické osoby je nižšia o dva percentuálne body, hodnotíme výrok Roberta Fica ako pravdivý. Vývoj sadzby dane z príjmov pre právnické osoby sa do roku 2017 niekoľkokrát menil. Od 1. januára 2017 predstavuje 21 %. Podľa dokumentu firmy pwc je: „Minimálna daň (daňová licencia) po odpočte úľav na dani a započítaní zaplatenej dane v zahraničí, ktorú je právnická osoba povinná platiť, sa pohybuje v rozmedzí od 480 EUR do 2 880 EUR v závislosti od dosiahnutého ročného obratu a od toho, či ide o platiteľa DPH. Ak má spoločnosť najmenej 20 % zamestnancov so zdravotným postihnutím, výška daňovej licencie sa znižuje na polovicu.“( .pdf , s.15) Pre fyzické osoby dnes na Slovensku platí rozdielna daň z príjmu. Sadzba dane z príjmov pre fyzické osoby závisí od výšky príjmu daňovníka. Do výšky 176,8-násobku platného životného minima (t. j. 35 022,31 EUR) sa použije 19 % sadzba dane a prevyšujúca časť základu dane bude zdaňovaná 25 % sadzbou dane. V nasledujúcom grafe môžeme porovnať sadzby daní v krajinách V4 za rok 2017:

dane .pdf


Myslím si, že pri čitateľskej gramotnosti, dovoľte mi pripomenúť príhodu, keď minulý rok redaktorka denníka SME sa spýtala úlohu z PISA na čitateľskú gramotnosť členov školského výboru parlamentu, teda ľudí medzi 30.-60. rokom a pokiaľ si pamätám, aspoň tak to povedali, len jeden správne odpovedal na ňu.

Miroslav Beblavý bol jediný člen školského výboru, ktorý správne odpovedal na otázku z testu PISA, konkrétne z úlohy, ktorá sa týkala správneho pochopenia textu. To bola oblasť, kde slovenské deti obstáli najhoršie (testuje sa ešte prírodovedná a matematická gramotnosť) na 28. mieste z 34 krajín OECD. Čitateľskú gramotnosť na Slovensku monitorujú medzinárodné štúdie PISA a PIRLS v niekoľkoročných intervaloch. (PISA testuje 15- ročných školákov a PIRLS štvrtákov na ZŠ). Výskum PISA (Programme for International Student Assessment) sa realizuje v trojročných cykloch. Pripravuje ho OECD. SME však neoslovilo všetkých členov výboru, ale len niektorých (D. Čaploviča, J. Žitňanskú, M. Beblavého, J. Mikolaja). Správne ale odpovedal len M. Beblavý. J. Mikolaj si celý text odmietol dočítať, lebo odpoveď vraj poznal.

SME


Pretože vy ste boli minister vlády Igora Matoviča, ktorá hneď po nástupe, hoc ľudí balamutila, že nič nezruší, všetko toto (sociálne opatrenia, pozn.) zrušila, všetko toto zrušila.

Počas kampane pred voľbami 2020 sa Igor Matovič vyjadril, že jeho vláda nebude rušiť sociálne opatrenia. Za vlády Matoviča prešiel trinásty dôchodok zmenami, nebol však zrušený. Obedy zadarmo boli pôvodne zrušené a určené len pre deti z chudobnejších rodín, neskôr mali všetci pracujúci rodičia na výber medzi daňovým bonusom a obedom zadarmo pre svoje dieťa. Zrušenie pôrodníc hrozilo počas vlády Eduarda Hegera. Nová vláda Roberta Fica ich rušenie nezastavila, dala im prechodné obdobie na jeden rok. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Pred voľbami v roku 2020 v relácii V politike 26. januára 2020 Matovič sľúbil, že sociálne opatrenia nebude rušiť ( 1:01 ).

Zrušenie trinásteho dôchodku nenastalo, došlo však k jeho zníženiu . Vláda Petra Pellegriniho zaviedla 13. dôchodok, ktorý následne vláda Igora Matoviča pozmenila a zaviedla vlastnú (skromnejšiu) verziu trinásteho dôchodku. Dôchodcovia teda koncom roka dostali menej, ako im sľúbila vtedajšia Pellegriniho vláda. Nie je však pravdou, že Matovičova vláda 13. dôchodok úplne zrušila.

Pôvodle mali starobní dôchodcovia dostať 460 eur namiesto dovtedy vyplácaných vianočných príspevkov, ktoré boli podstatne nižšie. Štát mal trinásty dôchodok stáť 442 miliónov eur, rozpočet na rok 2020 však rátal len so 152 miliónmi na vianočný príspevok (s.25). Vláda Igora Matoviča v októbri 2020 schválila dve podstatné zmeny. Maximálnu výšku trinásteho dôchodku stanovila na 300 eur, minimálnu na 50 eur. Seniori s vyšším priznaným dôchodkom tak dostali menší trinásty dôchodok, tí s nižším dôchodkom si zase koncom roka prilepšili viac. Zmenili tiež formu - z trinásteho dôchodku spravili štátnu sociálnu dávku.

Sociálne opatrenie v podobe obedov zadarmo pre všetkých žiakov základných škôl a posledných ročníkov materských škôl presadila vláda Smeru-SD v roku 2018. Toto opatrenie pôvodne zrušila vláda Eduarda Hegera v roku 2021 a obedy zadarmo ponechali deťom z chudobnejších rodín. Po kritike a nezrovnalostiach bolo opatrenie modifikované a rodičia mali na výber medzi daňovým bonusom alebo obedom zadarmo pre svoje dieťa. V roku 2021 mali „rodičia detí navštevujúcich materskú alebo základnú školu nárok buď na štátom dotovaný obed, alebo na vyšší daňový bonus na dieťa. Pracujúci rodičia budú mať namiesto dotovaných obedov pre ich deti nárok na vyšší daňový bonus na dieťa“.

V prípade nemocníc bola v decembri 2021 odsúhlasená reforma ministra Lengvarského na ich optimalizáciu, ktorá mala nemocnice kategorizovať a podľa toho prerozdeliť zdravotníkov a pacientov. Návrh bol podaný počas vlády Eduarda Hegera. Reforma bola podmienkou pre čerpanie fondov z Plánu obnovy. Hrozilo, že zaniknú niektoré pôrodnice. Táto reforma naďalej pokračuje , zrušenie pôrodníc nová vláda odložila o rok bez vyriešenia otázky nedostatku personálu. Momentálne na základe vyhlášky ministerstva zdravotníctva z októbra minulého roka prebieha rušenie „pevných bodov pohotovostí“. Z pôvodných 61 detských ambulantných pohotovostí by na konci roka malo zostať 40. Vyhlášku podpísal vtedajší minister zdravotníctva a súčasný predseda Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou Michal Palkovič.

1:01 zníženiu zaviedla stáť rátal schválila spravili presadila zrušila modifikované mali odsúhlasená reforma podaný bola zaniknú pokračuje odložila vyhlášky rušenie


Vidíme, že nám rastie zadĺženosť. O tisíc eur, skoro o 940 eur na jedného obyvateľa za jeden rok.

V tabuľke ministerstva financií (.pdf) je najnovší údaj za 3. štvrťrok 2012. Verejný dlh Slovenska vtedy dosahoval 36 420,1 miliónov eur. Od nástupu vlády Roberta Fica, teda od údaju k 31.3.2012 dlh predstavoval nárast o 4 062 milióna eur. Ak túto hodnotu vydelíme počtom obyvateľov podľa sčítania za rok 2011 (.pdf), vyjde nám nárast dlhu na jedného obyvateľa 752 eur. Táto suma je o približne 200 eur nižšia ako hovorí Béla Bugár.

ministerstva financií
sčítania za rok 2011
Cena štátu
INESS


...výrub stromov (na Trenčianskej ulici v Ružinove, pozn.) v mestskom projekte je v rozpore s posudzovaním vplyvov na životné prostredie (EIA) projektu z roku 2012,

Projekt ohľadom výstavby trolejbusovej trate na Trenčianskej ul . v Ružinove bol schválený Obvodným úradom životného prostredia a aj EIA (posudzovanie vplyvu na životné prostredie), pričom podmienkou bolo, že stromy ostanú nedotknuté. V oznámení EIA o zmene navrhovanej činnosti z júla 2012 sa uvádza: „ Vysoká zeleň nebude realizáciou navrhovanej zmeny činnosti nerušená. Umiestnenie trakčných stožiarov s ich betónovými základmi bude plne rešpektovať polohu existujúcich stromov. S výrubom stromov sa neuvažuje. Základy trakčných stožiarov sú navrhnuté v najväčšej možnej vzdialenosti od stromov tak, aby nebola narušená ich koreňová sústava. Trávnik vedľa komunikácie môže byť čiastočne narušený v mieste základov trakčných stožiarov. Trasa navrhovaného káblového napájacieho vedenia je vedená v asfaltovom chodníku mimo zelene. "

To znamená, že podľa posudzovaniu vplyvu na životné prostredie sa nepočítalo s výrubom stromov, ktorý bol teda v rozpore s týmto projektom a posudkom.

Trenčianskej ul
z júla 2012


Okresný súd Bratislava III sa predmetnou trestnou vecou (zavlečenie Michala Kováča mladšieho, pozn.) začne zaoberať bezodkladne po uplynutí 60 dňovej lehoty, v ktorej Ústavný súd SR rozhodne vo veci súladu uznesenia NR SR o zrušení amnestie alebo individuálnej milosti, resp. po uplynutí ktorej Ústavný súd SR rozhodne o zastavení konania.

Tento sľub je v súčasnosti zatiaľ neoveriteľný, pretože ešte neuplynula 60-dňová lehota, v ktorej má možnosť Ústavný súd SR rozhodnúť o uznesení NR SR vo veci zrušenia amnestie Vladimíra Mečiara a milosti Michala Kováča. Tá začala plynúť 7. apríla 2017, okresný súd by teda mal začať vo veci konať najneskôr 6. júna 2017. Kauza zavlečenia Michala Kováča ml. sa začala po tom, čo bol naňho v novembri 1994 Interpolom vydaný medzinárodný zatykač k trestnému stíhaniu do Nemecka v kauze Technopol. 31. augusta 1995 bol násilne zavlečený do rakúskeho Heinburgu, kde sa prebral pred policajnou stanicou. Z tohto činu bola obvinená Slovenská informačná služba, ktorej predsedom bol v tom čase Ivan Lexa. 3. marca 1998 vydal vtedajší premiér Vladimír Mečiar v zastúpení prezidenta amnestiu, na základe ktorej malo dôjsť k zastaveniu (resp. nemalo dôjsť k začatiu) trestného stíhania v súvislosti so zavlečením Michala Kováča ml. Práve táto amnestia bráni dlhé roky vyšetreniu celej kauzy. Mečiarovej amnestií predchádzalo dlhé vyšetrovanie kauzy Technopol a Michala Kováča ml., ktorý do nej mal byť zainteresovaný. V júni 1996, keď sa vracal z výsluchu v Nemecku, mu bol na hranici s Rakúskom odobratý pas. V tejto súvislosti mu 12. decembra 1997 udelil prezident Kováč milosť , aby mu pas vrátili a mohol sa vrátiť na Slovensko. Po dlhom spoločenskom tlaku sa podarilo kauzu Mečiarových amnestií nielen znova otvoriť, ale aj uskutočniť prvé úspešné kroky k jej uzavretiu. 31. marca 2017 došlo k schváleniu novelizácie Ústavy parlamentom SR, na základe ktorej dostala Národná rada SR právomoc zrušiť amnestie či milosti, ktoré odporujú princípom právneho štátu a demokracie. Ústavný súd má preskúmať súlad takého aktu s Ústavou v lehote 60 dní. Novelu Ústavy SR následne podpísal prezident Andrej Kiska 3. apríla 2017. Zrušenie amnestie Vladimíra Mečiara a milosti Michala Kováča odhlasovali poslanci NR SR 5. apríla 2017. Za hlasovalo 129 zo 144 prítomných poslancov. Uznesenie NR SR bolo zverejnené v Zbierke zákonov 6. apríla, avšak musí ho odobriť ešte Ústavný súd, ktorý môže podľa novej Ústavy ( pdf., str. 32 ) rozhodnúť o právoplatnosti nadpolovičnou väčšinou. To znamená, že pre súlad uznesenia z Ústavou sa musí vyjadriť minimálne 7 z 13 sudcov pléna. V súčasnosti sa však vidí dosiahnutie nadpolovičnej väčšiny ako problematické, pretože plénum nie je v kompletnom zložení z dôvodu nevymenovania sudcov prezidentom SR a tvorí ho len 10 sudcov . Navyše tak Ústavný súd SR musí vykonať v 60-dňovej lehote, ktorá mu v tomto prípade začala plynúť 7. apríla 2017 (následujúci deň po zverejnení uznesenia v Zbierke zákonov). V skutočnosti sa však jedná iba o 38 pracovných dní. Ak sa ÚS do 60 dní nevyjadrí, uznesenie parlamentu bude právoplatné. Parlament budú v prípade na Ústavnom súde zastupovať aj dvaja právnici. Za koalíciu to bude Peter Kresák (Most-Híd) a za opozíciu Peter Kubina. Vec bola na ÚS pridelená sudcovi spravodajcovi Ladislavovi Oroszovi prostredníctvom elektronického prideľovania spisov. Ak sa podarí amnestiu zrušiť, tak sa prípadom zavlečenia Michala Kováča ml. bude ďalej zaoberať Okresný súd Bratislava III, ktorý vyšetrovanie pôvodne pred niekoľkými rokmi otvoril a na ktorom sa tento spis nachádza. Zatiaľ však v tejto veci nekoná, čaká totiž na rozhodnutie Ústavného súdu. Hovorca krajského súdu sa pre Aktuality.sk vyjadril, že súd začne konať hneď po uplynutí 60-dňovej lehoty. To znamená, že k prvému vyšetrovaniu by malo dôjsť už 6. júna 2017. V skutočnosti však ide o deviaty pokus o zrušenie Mečiarových amnestií. Prvý krát sa o to pokúsil Mikuláš Dzurinda v decembri 1998 po nástupe do čela vlády. V Rozhodnutí o amnestií vypustil niektoré články amnestie, čo malo umožniť vyšetrovanie zavlečenia Kováča ml. Ústavný súd však vo februári 1999 rozhodol, že "žiadnu amnestiu nemožno zrušiť ani zmeniť". O zrušení amnestií sa v NR SR hlasovalo na návrh KDH šesťkrát - v roku 2002 , 2005 , 2006 , 2008 , 2012 a 2015 . S ďalšou iniciatívou prišiel Ján Budaj, o ktorého návrhu sa neúspešne hlasovalo v NR SR v apríli 2016. Ďalší Budajov návrh podliehal hlasovaniu v decembri 2016, kedy sa kladne vyjadrilo 114 zo 143 poslancov a návrh tak prešiel do druhého čítania. Dátum zverejnenia analýzy: 09.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Kauza

milosť

schváleniu

odhlasovali

zverejnené

pdf., str. 32

sudcov

plynúť

zastupovať

Aktuality.sk

Dzurinda

návrhu

návrh


Po prvé, nezamestnanosť na Slovensku klesá najpomalšie z krajín V4. Po druhé, platy na Slovensku rastú najpomalšie z krajín V4 a po tretie, na Slovensku sa zvyšujú ceny všetkých produktov, teda nielen potravín, rýchlejšie ako sa na Slovensku zvyšujú platy. To znamená, vplyvom týchto troch ukazovateľov sa na Slovensku znižuje kúpyschopnosť bežného obyvateľstva a tým pádom sa znižuje kvalita života.

Ľubomír Galko neuviedol, aké časové rozmedzie mal na mysli. V overení sme sa riadili najnovšími dostupnými údajmi. Štatistika Eurostat uvádza, že v roku 2017 bola nezamestnanosť na Slovensku stále najvyššia spomedzi krajín V4. Súčasne ale došlo na Slovensku k percentuálne najväčšiemu poklesu nezamestnanosti oproti roku 2016. V prvej štvrtine roka 2018 Slovensko zaznamenalo 8,5 % nárast hodinovej mzdy oproti roku 2017. Okrem Poľska rástli hodinové mzdy v ostatných krajinách V4 rýchlejšie. Z hľadiska rastu cien produktov (rastu inflácie, pozn.) dosiahlo vyššiu mieru inflácie v roku 2018 okrem Slovenska iba Maďarsko. Výrok pre neuvedené časové rozmedzie hodnotíme ako neoveriteľný.

Môžeme si však porovnať najaktuálnejšie údaje v jednotlivých kategóriách, ktoré spomína Galko.

if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["ozLVm"]={},window.datawrapper["ozLVm"].embedDeltas={"100":437,"200":383,"300":356,"400":356,"500":329,"700":329,"800":329,"900":329,"1000":329},window.datawrapper["ozLVm"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-ozLVm"),window.datawrapper["ozLVm"].iframe.style.height=window.datawrapper["ozLVm"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["ozLVm"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("ozLVm"==b)window.datawrapper["ozLVm"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"});

Z tabuľky môžeme vyčítať, že medziročná zmena nezamestnanosti v roku 2017 k roku 2016 bola percentuálne -1,6 p.b. na Slovensku, v Poľsku -1,3 p.b., v Českej republike -1,1 p.b. a v Maďarsku -0,9 p.b.

Z obrázka vieme vyčítať, aký bol medziročný nárast hodinovej mzdy v prvej štvrtine roka 2018 k prvej štvrtine roka 2017. Na Slovensku to bolo 8,5 %, v Poľsku 8 %, v Českej republike 9 % a najvyšší nárast zaznamenalo Maďarsko, a síce 10,3 %.

Ako rýchlo narástli ceny produktov, zistíme podľa toho, ako sa medziročne zmenili spotrebiteľské ceny resp. inflácia. Najaktuálnejším dostupným údajom je porovnanie medziročného nárastu inflácie z augusta 2018 k augustu 2017, kedy bol nárast 2,85 %. V auguste 2017 došlo v porovnaní s augustom 2016 k nárastu 1,54 %. Inflácia v Česku dosiahla k augustu 2018 výšku 2,52 %, v Maďarsku 3,39 % a v Poľsku 2,18 %.

obrázka


Bol volený (generálny prokurátor Čižnár, pozn.) za okolností, kedy neboli dokončené konania na ÚS ktoré sa týkali doktora Čentéša.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže JUDr. Jaromír Čižnár bol do funkcie generálneho prokurátora vymenovaný ešte pred rozhodnutím Ústavného súdu vo veci sťažnosti Jozefa Čentéša. Prokurátor Jozef Čentéš podal 3. januára 2013 ústavnú sťažnosť na rozhodnutie prezidenta SR Ivana Gašparoviča, ktorý ho odmietol vymenovať za generálneho prokurátora SR, keď ho do funkcie za predchádzajúcej vlády zvolila Národná rada. Ako uvádza denník SME , následná patová situácia vznikla kvôli početným námietkam voči zaujatosti sudcov. Generálny prokurátor Čižnár bol zvolený v tajnej voľbe dňa 18. júna 2013. Za generálneho prokurátora bol vymenovaný prezidentom Ivanom Gašparovičom 17. júla 2013. Ústavný súd rozhodol vo veci ústavnej sťažnosti prokurátora Jozefa Čentéša dňa 4. decembra, teda po tom, čo bol Generálny prokurátor Čižnár zvolený a vymenovaný. Pre úplnosť uvádzame rozhodnutie Ústavného súdu: ,, 1. Základné právo doc. JUDr. Jozefa Čentéša, PhD., na prístup k voleným a iným verejným funkciám za rovnakých podmienok podľa čl. 30 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky a čl. 21 ods. 4 Listiny základných práv a slobôd, ako aj právo vstúpiť do verejných služieb svojej krajiny za rovnakých podmienok podľa čl. 25 písm. c) Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach rozhodnutím prezidenta Slovenskej republiky z 28. decembra 2012 o nevymenovaní doc. JUDr. Jozefa Čentéša, PhD., do funkcie generálneho prokurátora Slovenskej republiky porušené boli. 2. Rozhodnutie prezidenta Slovenskej republiky z 28. decembra 2012 o nevymenovaní doc. JUDr. Jozefa Čentéša, PhD., do funkcie generálneho prokurátora Slovenskej republiky zrušuje. 3. Doc. JUDr. Jozefovi Čentéšovi, PhD., priznáva finančné zadosťučinenie v sume 60 000 € (slovom šesťdesiattisíc eur), ktoré mu je Kancelária prezidenta Slovenskej republiky povinná vyplatiť do dvoch mesiacov od právoplatnosti tohto nálezu. 4. Kancelária prezidenta Slovenskej republiky je povinná uhradiť doc. JUDr. Jozefovi Čentéšovi, PhD., trovy konania v sume 2 222,10 € (slovom dvetisícdvestodvadsaťdva eur a desať centov) na účet jeho právneho zástupcu advokáta JUDr. Petra Kubinu, Námestie SNP 15, Bratislava, do dvoch mesiacov od právoplatnosti tohto nálezu ." (ÚS 397/2014) Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

ústavnú sťažnosť
denník SME
zvolený
Ústavný súd rozhodol


Je taký teraz pekný film o bývalej premiérke Thatcherovej, kde ona hovorí, že myšlienky, treba si dať na ne pozor, lebo tvoria slová. Slová tvoria skutky, skutky tvoria charakter, charakter tvorí osud.

Film o premiérke Thatcherovej s názvom The Iron Lady (Železná lady) natočila Angličanka Phyllida Lloyd. Hlavnú úlohu si zahrala Maryl Streep, ktorá sa v rámci svojej postavy - Margaret Thatcherovej vyjadruje podobne ako uvádza Daniel Lipšic: "Všímajte si svojich myšlienok, aby sa raz stali slovami. Všímajte si svojich slov, aby sa raz zmenili na skutky. Všímajte si svoje skutky, aby definovali váš charakter. A všímajte si svoj charakter, aby sa raz stal vašim osudom."

The Iron Lady (Železná lady)


...my sme chceli spustiť výberové konanie na generálneho riaditeľa Lúčnice. Tento proces sa stal mediálne tak nepríjemný, že jednoducho samotní členovia výberových komisií postupne začali sa ospravedlňovať, neboli ochotní ísť do toho, pretože sa báli, že kohokoľvek by vybrali, všetko by bolo mediálne zmetené.

Ministerstvo stoplo pripravované výberové konanie na šéfa Lúčnice, rozpadla sa mu výberová komisia. Či bol dôvodom odstúpenia jej členov mediálny tlak, však z verejne dostupných zdrojov potvrdiť nemožno. Tvrdenie Ľubice Laššákovej preto hodnotíme ako neroviteľné. V novembri 2019 vyhlásilo Ministerstvo kultúry výberové konanie na nového generálneho riaditeľa Umeleckého súboru Lúčnica. Dovtedajší riaditeľ mal telesu šéfovať len do času, kým rezort nevyberie vo výberovom konaní jeho nástupcu. 3. februára 2020 - deň pred verejným vypočutím kandidátov - ministerstvo oznámilo , že vypočutie sa neuskutoční, pretože „po odstúpení väčšiny členov nie je výberová komisia trvalo uznášaniaschopná.” Podľa denníka SME požiadali o zrušenie výberového konania koncom januára členovia umeleckej rady Lúčnice. Dôvodom malo byť zloženie komisie a obavy, že by nesledovala záujmy súboru. Rada vraj mala pochybnosti o kandidátovi Júliusovi Jackuliakovi, majiteľovi agentúry Feeling, ktorá súboru zabezpečovala vystúpenia. Podľa lúčničiarov mala na súbore zarábať cez vysokú cenu lístkov. Spojenie Lúčnice a agentúry dokazuje aj Zmluva o spolupráci v Centrálnom registri zmlúv. Hovorca ministerstva k odstúpeniu členov komisie uviedol , že „dôvody boli individuálne, avšak jedným z najdôležitejších dôvodov bola neutíchajúca negatívna mediálna kampaň." O pochybnostiach pri zložení komisia predtým informoval PlusJedenDeň. Portál Demagóg.SK oslovil so žiadosťou o poskytnutie dôkazu pre svoje tvrdenie aj Ľubicu Laššákovú - email však zostal bez odpovede.

vyhlásilo mal oznámilo SME mala Zmluva uviedol informoval


Ja ako poslanec Národnej rady som zásadným spôsobom odmietol návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2014.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože Pavol Hrušovský hlasoval proti schváleniu návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2014. Vládny návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2014 bol v NR SR schválený 12. decembra 2013. V druhom čítaní pri "hlasovaní o pristúpení k tretiemu čítaniu ihneď" rovnako ako aj v treťom čítaní pri "Hlasovaní o návrhu zákona ako o celku", hlasoval P. Hrušovský proti. Dátum zverejnenia analýzy: 16.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

návrh zákona
druhom čítaní
treťom čítaní


...nechali sme im, náš odhad bol 7% (deficit verejných financií v tomto roku, pozn.) aj Medzinárodný menový fond odhadoval medzi 7 a 8%, ale je úplne jasné, že vláda sa momentálne snaží natlačiť do toho deficitu všetko, čo sa len dá...

MMF v polovici júla prišiel s odhadom 7-8%, v júni ministerstvo financií začalo hovoriť o schodku 6,98%.

polovici júla prišiel
začalo hovoriť


Zopakujem ešte raz. Ak má Slovensko najvyššie zdražovanie v celej EÚ.

Tvrdenie nie je bližšie definované, a teda z neho nie je jasné, o akom časovom období hovoríme - či sa jedná o mieru rastu vo vzťahu k minulému mesiacu, minulému štvrťroku, roku, alebo priemernej ročnej inflácii.

medziročná inflácia
priemernej ročnej inflácie


To, čo je záväzné, právne zákonne je nielen zákon ale aj zmluva o dielo, ktorá je výsledkom súťaže a výsledkom vzťahu medzi objednávateľom Národnou diaľničnou spoločnosťou a združením a v nej je uvedené pre tri mosty využitie výsuvnej skruže. Teda tej, ktorá je upevnená na mostnej konštrukcii a posúva sa.

Na základe zmluvy o dielo sa zhotoviteľ diela zaväzuje objednávateľovi, že dielo vykoná za zjednanú cenu na svoje vlastné nebezpečenstvo. Zhotoviteľ je povinný dielo vykonať podľa zmluvy, riadne a v dohodnutom čase. Problémom je, že v zmluve o dielo (.pdf) sa píšu rôzne veci. Nacenená je výsuvná skruž, avšak v doplňujúcej otázke a odpovedi, ktorú neskôr cituje aj Ján Počiatek, sa píše, že sa môže použiť aj iná technológia. Presnejšie naráža na otázku č. 237 - s. 6 Doplnenie a vysvetlenie súťažných podkladov , ktorá znie: "

zaväzuje
zmluve o dielo
č. 237


Fakt je ten, že ste rekordne zadlžili SR a musím pripomenúť jeden údaj, ktorý je najpodstatnejší (..)  Ak v eurozóne je zdražovanie na úrovni okolo 8 %, tak pýtam sa, prečo na Slovensku je to zdražovanie 15,5-16 %.

Slovenská republika sa za vlády Igora Matoviča a Eduarda Hegera zadĺžila najviac vo svojej histórii. Kvôli celosvetovej pandémii sa ale štátny dlh zvýšil v takmer všetkých krajinách sveta. Pravdou je aj tvrdenie, že Slovensko v súčasnosti dosahuje takmer dvojnásobnú mieru inflácie ako priemer štátov eurozóny. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako pravdivý.

Zadlženie Slovenska sa za roky vlád Igora Matoviča a Eduarda Hegera rekordne zdvihlo . Nová vláda v roku 2020 preberala krajinu s dlhom na úrovni 49 % HDP.

Dáta z tretieho štvrťroku 2022 ukazujú, že aktuálny dlh predstavuje až 58,6 % HDP a koncom roka 2021 bol dokonca na hodnote rekordných 62,2 %. Dlh je rekordný aj v absolútnych číslach a k 30. septembru 2022 dosahoval sumu takmer 61,7 miliardy eur. Koncom marca 2020 činil pritom štátny dlh len 46,4 miliardy eur.

Je dôležité doplniť, že zadlženie rástlo najmä kvôli pandémii ochorenia Covid-19 a to nielen na Slovensku, ale všade na svete . Relatívne zadlženie Slovenska bolo dokonca nižšie, ako priemer eurozóny.

Naopak vysoko na priemerom eurozóny sa nachádzame v porovnaní miery inflácie. Najnovšie dáta Eurostatu z februára 2023 ukazujú , že zdražovanie dosiahlo na Slovensku 15,4 %, zatiaľ čo v eurozóne je na úrovni 8,5 %.

zdvihlo dosahoval rástlo svete bolo ukazujú


Druhá poznámka, robili sme, až kým padla vláda, čo sme vládali, a výsledok je práve suma tých úsporných opatrení a konsolidácia. Mimochodom druhá najvyššia v Európskej únii.

Podľa Eurostatu bola miera deficitu verejného rozpočtu Slovenska v roku 2011 na úrovni -4,8% HDP oproti -7,7% v roku 2010, čo predstavuje zníženie deficitu o 2,9 percentuálnych bodov. Z krajín Európskej únie sa Portugalsku podarilo od roku 2010-2011 znížiť deficit o 5,6 percentuálnych bodov (z -9,8% na -4,2% HDP). Litva znížila v spomínanom období svoj deficit z -8,2% HDP na -3,5%, čo predstavuje zníženie o 4,7 percentuálnych bodov. Írsku sa podarilo znížiť deficit verejného rozpočtu až o 18,1 percentuálnych bodov (z -31,2% na -13,1% HDP). Nemecko znížilo svoj deficit o 3,3 percentuálnych bodov (z -4,3% na -1,0% HDP). Maďarsko prešlo z deficitu -4,2% na prebytok 4,3%, čo je polepšenie o 8,5 p.b . Slovenská republika bola teda v znižovaní deficitu verejného rozpočtu medzi rokmi 2010-2011 v rámci EÚ na 6.mieste. Výrok Ivana Štefanca teda hodnotíme ako nepravdivý. Okrem prípadu Litvy všetky krajiny hospodárili s vyšším nominálnym rozpočtom, čiže tento výrok by neobstál aj keby sme brali do úvahy nominálnu konsolidáciu a ani keby sme krajiny obmedzili len na eurozónu.

Eurostatu


Veľká skupina tých 400 tisíc živnostníkov, ktorí sú na Slovensku.

Výrok hodnotíme ako pravdivý vzhľadom na to, že počet SZČO sa skutočne pohybuje na úrovni približne 400 tisíc. Celkový počet (.pdf, s. 11) živnostníkov bol k augustu 2013 podľa Štatistického úradu na úrovni 352 337 a v roku 2012 na úrovni 359 575. Ak by sme k SZČO ,resp. k živnostníkom prirátali aj samostatne hospodáriacich roľníkov (7 618) a slobodné povolania (21 361), tak by sme dostali za mesiac august celkovo 381 316 podnikateľov fyzických osôb. Aj po započítaní slobodných povolaní a samostatne hospodáriacich roľníkov by bol súčet nižší o takmer 20 tisíc ako uvádza Mihál. Za rok 2012 by počet podnikateľov fyzických osôb bol presne 387 452 osôb. Podľa informácií z Registra organizácií bolo k prvému štvrťroku 2013 na Slovensku 377 310 samostatne zárobkovo činných osôb (SZČO), čo v porovnaní s prvým polrokom 2012 predstavuje pokles o približne 10 000. Dátum zverejnenia analýzy: 21.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

počet
Registra organizácií


Máme skupinu vojakov, ktorí dnes strážia oblasť vojenského letiska v Kandaháre v Afganistane a táto misia, ktorá má medzinárodný charakter, má medzinárodný mandát, je určená predovšetkým na boj proti terorizmu, na boj proti čiernemu obchodu s narkotikami.

Slovenská republika skutočne má misiu na vojenskom letisku v Kandaháre v Afganistane. Táto misia je pod vojenskou operáciou NATO s názvom ISAF. Celá misia patriaca pod operáciu ISAF získala medzinárodný mandát na základe rozhodnutia Bezpečnostnej rady OSN s číslom 1386 z roku 2001. Operácia ISAF bola prvotne zameraná na poskytovanie bezpečnosti v hlavnom meste Afganistanu, Kábule.

misiu návrhu


Spájanie tých malých obcí, aby zvládali agendu, ktorú majú vykonávať, pretože na ňu prirodzene máme 2/3 malých obcí do 500 obyvateľov nemôžu mať kapacitu.

Nemáme dve tretiny obcí do 500 obyvateľov: podľa sčítania ľudu (doc) z roku 2001 bolo obcí do 500 obyvateľov 1172, spolu obcí vtedy bolo 2883. Znamená to, že ich bolo takmer 41% (2/3 je 66,6%)

podľa sčítania ľudu


V rámci daných možností bude zvyšovaný objem finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu so zameraním na posilnenie školstva, vedy a výskumu s cieľom zvýšenia ich kvality a efektivity.

Na výdavky na školstvo je nevyhnuté pozerať nielen na kapitolu Ministerstva školstva, ale aj Ministerstva vnútra, na ktoré prešli špeciálne školy. To sa prejavilo v roku 2013, keď Ministerstvo vnútra dáva na regionálne školstvo takmer miliardu eur. Ak sa pozrieme na výdavky na školstvo celkovo (s aj bez eurofondov), tak ide o nárast od roku 2012 o mierny nárast. To, či išlo aj o zvýšenie kvality a efektivity Demagog.SK nehodnotí.

:

Na získanie týchto čísle sme sa pozerali na schválené rozpočty na roky 2016 - 2018 , 2015 - 2017 a 2012 - 2014 (hlavné knihy, kapitoly Ministerstva školstva a Ministerstva vnútra).

2016 - 2018
2015 - 2017
2012 - 2014


Výsledkom tohto nálezu bude, že v slovenskom zdravotníctve bude o 20 % menej peňazí, lebo tých 20 % si nechajú súkromné zdravotné poisťovne ako zisk.

Nevieme z akých informácií čerpá R. Fico, avšak dostupná nie je žiadna štúdia, ktorá by hovorila o možnom 20% zisku pre zdravotné poisťovne. Nenasvedčujú tomu ani výsledky hospodárenia poisťovní pred prijatím zákona, ktorý tieto zisky zakázal. V roku 2007 všetky zdravotné poisťovne vykázali kumulatívne kladný hospodársky výsledok 436,9 mil. Sk čo v porovnaní s príjmami do zdravotníctva 88,936 mld. Sk bolo cca 0,5%. Zisk bez započítania strát stratových poisťovní tvoril približne 900 mil. Sk, čo je približne 1% celkových príjmov.


Dovoľte mi, aby som prečítal naozaj len kratučkú informáciu od autora zo Slovenskej akadémie vied, ktorý pracuje na ekonomickom ústave. "Zdravotnícke zariadenia dlh generujú objektívne, pretože existuje zásadný rozdiel medzi príjmami v zdravotníckych zariadeniach a nákladmi na ich činnosť, teda na liečbu pacientov, čo sa nezmení, ani po transformácii." Ale čo je dôležité, citujem ďalej. "transformácia na akciové spoločnosti je v skutočnosti len krokom k privatizácii zdravotníckych zariadení, pretože keď budú vytvárať dlh, budú nutné na seba vyhlásiť konkurz a tam ani štát nevie zabrániť, aby vstúpila finančná skupina. Dokonca možno konštatovať s určitou mierou irónie, že pokračujúce zadlžovanie zdravotníckych zariadení je v záujme tých, ktorí pripravili transformáciu, pretože potom nevyhnutným a jediným riešením sa stane dokončenie oficiálnej privatizácie cestou konkurzov."

Kritický postoj voči transformácii zdravotníckych zariadení zaujíma analytik SAV Peter Staněk (napr. "Zdravotná starostlivosť, bohužiaľ, nebude zabezpečená. Môžu spájať oddelenia, ale to nevyrieši fakt, že nebudú mať ako fyzicky nahradiť lekárov, ktorí sa starajú o pacientov," uviedol pre Pravdu, 27.10.) Autorstvo uvedenej informácie sa nám však nepodarilo zistiť.

uviedol


Bohužiaľ, definitívne sme prišli o financie za sociálne podniky, definitívne sme prišli o financie z nástenkového tendra.

EK odmietla preplatiť sľúbenú sumu za pochybný nástenkový tender. Rovnako aj za sociálne podniky .

EK
sociálne podniky


...ale druhá vec čo je, že Česi sa pohli v oblasti korupcie nielen kvôli takejto nadácii, ale aj kvôli tomu napríklad, že vymenili špičky prokuratúry, že vymenili špičky na polícii. Bez toho by sa boj proti korupcii v Čechách nepohol.

Nakoľko v českej republike boli v posledných rokoch prijaté legislatívne opatrenia pre boj s korupciou, došlo k výmene vedúcich polície a prokuratúry, a hodnotenie vnímanej korupcie sa veľmi jemne zlepšilo, hodnotíme výrok ako pravdivý. V roku 2010 došlo k legislatívnym zmenám ktoré umožnili väčšiu nezávislosť orgánov vyšetrujúcich korupciu. V tomto roku bol taktiež vymenovaný nový vedúci policajného zboru. Ďalšie legislatívne zmeny vláda schválila v decembri minulého roka. Jedná sa o koncepciu boja s korupciou na roky 2015 až 2017. K prioritám tejto vládnej koncepcie patrí presadenie zákona o štátnom zastupiteľstve, zavedenie registra zmlúv a ochrana odhaľovateľov protizákonného konania (whistleblowerov). V rokoch 2011 a 2012 taktiež dochádzalo k zmenám vo vedení českej prokuratúry (Najvyššie štátne zastupiteľstvo). O odvolanie vrchného zástupcu Rampulu sa vyše roka snažil minister spravodlivosti Pospíšil. Dôvodom mali byť prieťahy vo vyšetrovaniach a údajné zneužívanie funkcie. K odvolaniu došlo v júly 2012. Podľa hodnotenia vnímanej korupcie ktoré každý rok uverejňuje Transparency international Česká republika v tomto ohľade skôr stagnuje, ako môžme vidieť v nasledujúcej tabuľke. Podľa najnovšieho výsledku sa však miera vnímanej korupcie znížila, zatiaľ čo v predchádzajúcich rokoch sa skôr mierne zvyšovala. Nakoľko Transparency zmenila v roku 2012 metodológiu, nemôžme navzájom porovnávať výsledky z nasledujúcich rokov s tými z roku 2011 a skôr. Pri oboch typoch hodnotenia platí, že čím vyššie skóre, tým je menšia vnímaná miera korupcie. Tento rebríček v sebe zahŕňa v priemere 8 - 10 nezávislých prieskumov vnímanej korupcie. Najvyššie možné skóre pre roky 2009 až 2011 je 10, v rokoch 2012 až 2014 je to 100. Českú republiku tak možno označiť z hľadiska vnímania za stredne skorumpovanú. Hodnotenie vnímanej korupcie v ČR 2009 až 2014 Rok 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Hodnotenie 4,9 4,6 4,4 49 48 51 Zdroj: Transparency international Dátum zverejnenia analýzy: 19.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

došlo

schválila

prioritám

odvolanie


Dopyt po miestach v škôlkach a jasliach je väčší ako je ponuka.

Kapacita materských škôl v Nitre je podľa dostupných zdrojov už niekoľko rokov nedostatočná , dopyt teda skutočne prevyšuje ponuku miest v škôlkach a jasliach. Agentúra TASR v článku z 18. júla 2014 uvádza: "Tento rok z celkového počtu 915 žiadostí o umiestnenie do niektorej z nitrianskych MŠ nebolo prijatých 193 detí." Nitra sa pokúša túto situáciu riešiť a vytvárať priestor pre vznik nových tried . Dátum zverejnenia analýzy: 08.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

nedostatočná TASR tried


...veď západné krajiny posielajú zbrane a podporujú povstalcov proti režimu v Sýrii...

Viaceré krajiny, či už zo západnej Európy, USA alebo z iných oblastí naozaj podporujú alebo v minulosti podporovali povstalcov a opozíciu proti režimu Baššára al-Asada a proti Islamskému štátu. Ďalšie štáty naopak podporujú oficiálne sýrske vedenie. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Vlna protestov proti vláde prezidenta Baššára al-Asada a jedinej strane Baas začala v januári 2011 v nadväznosti na takzvanú arabskú jar. Pokojné protesty však postupne prerástli do krvavých stretov, ktoré si od polovice marca 2011 podľa poslednej bilancie OSN z uplynulého roka vyžiadali vyše 200 000 obetí, 11 miliónov ľudí utieklo z domovov, z toho štyri milióny do zahraničia. Proti sebe bojujú vládne jednotky, radikálny islamisti z teroristickej organizácie Islamský štát a rozdrobené opozičné sily rebelov, medzi ktoré patria aj umiernení islamisti Slobodnej sýrskej armády, ktorých podporujú západné krajiny.

Spojené štáty americké: C.I.A. pomáhala rebelom s tréningom, zásobovaním a zbraňami . Podľa zverejnených údajov USA poskytlo aj finančnú pomoc vo výške 335 miliónov dolárov, z toho išlo 70 miliónov dolárov na cvičenie špeciálnych jednotiek na vyhľadávanie a zneškodnenie chemických zbraní, 15 miliónov dolárov vyčlenilo ministerstvo zahraničných vecí pre opozičné skupiny a 250 miliónov dolárov bolo určených na nesmrtiace vojenské vybavenie do decembra 2013, kedy USA zastavilo túto pomoc. O mesiac neskôr USA obnovili pomoc a Obama navrho l 500 miliónov dolárov pre rebelov, ktorých C.I.A. naďalej tajne trénuje a vyzbrojuje.

Francúzsko: poskytlo nesmrtiacu vojenskú pomoc, finančnú pomoc a zásobuje rebelov zbraňami

protestov OSN vládne Islamský Slobodnej pomáhala zásobovaním zbraňami miliónov miliónov miliónov obnovili navrho miliónov naďalej poskytlo finančnú zásobuje poskytlo trénuje Financial zbraňami podporuje chorvátskych rebelov Zoznam poskytlo poradcov finančnú vybavenie finančnú rakety zbrane zásobuje zásobuje finančnú


Fiškálna rada potvrdila, že výdavky klesli o 0,8% HDP, čo je dosť peňazí.

Ako uvádza správa Rady pre Rozpočtovú zodpovednosť (fiškálna rada) o hospodárení verejnej správy v roku 2012, objem verejných výdavkov klesol v roku 2012 o 0,8% HDP. Na základe toho výrok hodnotíme ako pravdivý.

správa


U nás je vymožiteľnosť práva, je zo 144-miestnej tabuľky na 140. mieste. Tak hlboko klesli, že sa už nedá. Už len pod Grécko a pod Rumunsko.

Podľa Správy o globálnej konkurencieschopnosti 2012-2013 (.pdf, s.320), ktorú vydalo Svetové ekonomické fórum, je najväčšou konkurenčnou nevýhodou Slovenska práve nízka vymožiteľnosť práva. V tejto oblasti skončilo Slovensko na 140 mieste zo 144 hodnotených krajín. Za nami sa v oblasti vymožiteľnosti práva v riešení sporov nachádza len Ukrajina, Jemen, Haity a Venezuela, predbehli nás aj Grécko a Rumunsko. J. Brocka tak správne uvádza, že v oblasti vymožiteľnosti práva sa nachádzame na nelichotivej 140. pozícií zo 144 hodnotených krajín. Taktiež správne uvádza, že sme klesli v tomto indikátory (s. 397) pod Grécko (135. miesto) a Rumunsko (133. miesto).

Správy


Jeden plán bol, že na tie miesta (v komisii na kontrolu straníckych peňazí, pozn.) majú prísť aj zástupcovia mimovládnych organizácii. Sami sa vyjadrili, že veľmi radi, ale štatút im to neumožňuje, lebo oni sú tu presne iba na tú kritiku, ale nemôžu vlastne prísť priamo na takýto výkonný útvar, pretože by sa vlastne ocitli sami v konflikte záujmov.

Je pravdou, že Kaliňák v procese tvorby návrhu zákona o podmienkach výkonu volebného práva uvažoval aj o začlenení mimovládnych organizácii do komisie na kontrolu straníckych financií. Demagog.SK nezistil informáciu, o presnejšom počte kresiel, ktoré mali mať predstavitelia mimovládok a tiež stanovisko alebo vyjadrenie predstaviteľov mimovládnych organizácii k takémuto návrhu. Predstavitelia mimovládnych organizácii kritizovali návrh komisie zostavenej z členov parlamentu. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 16.06.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

uvažoval kritizovali


(…) sme jediný štát, ktorý nemá vnútroštátne spojenie železničnou dopravou

Andrej Danko mal na mysli zrušenie štátnych IC vlakov na trati Bratislava - Košice, ktoré vytlačil zo železničnej dopravy český dopravca RegioJet. O ich zrušení rozhodol Ján Počiatek, vtedajší minister dopravy, ešte komcom roka 2015. Napriek tomu železničné spojenie na tejto trati existovalo a Železničná spoločnosť Slovensko ju naďalej prevádzkovala pomocou diaľkových vlakov. Posvietili sme si bližšie na situáciu na slovenských železniciach. 4. decembra Železničná spoločnosť Slovensko (ZSSK) avizovala zastavenie prevádzky InterCity (IC) vlakov na trase Bratislava - Žilina - Košice/ Humenné a späť od 18. januára 2016. Dôvodom bola situácia na trhu komerčnej železničnej dopravy, a to konkrétne spor medzi rezortom dopravy a súkromnou spoločnosťou RegioJet. Len deň pred tým, 3. decembra 2016, minister Počiatek počas štvrtkovej parlamentnej hodiny otázok potvrdil, že rezort dopravy sa finálne rozhodol o situácii IC vlakov. "Je z môjho pohľadu veľmi pravdepodobné, že z tejto pozície ustúpime a vytvoríme tak ešte väčší priestor pre RegioJet, aby prevádzkoval túto službu, “ povedal vtedajší šéf rezortu dopravy. Verdikt prišiel potom, ako sa majiteľ Regiojetu Radim Jančura vyhrážal odchodom zo železničnej linky medzi Bratislavou a Košicami začiatkom roka 2016. Na túto správu reagovala strana SNS so žiadosťou, aby Počiatek svoj zámer zrušiť IC vlaky prehodnotil. Podľa SNS ustúpenie súkromnej spoločnosti RegioJet by znamenalo vytvorenie monopolu v oblasti, kde by mal mať zastúpenie aj štát. Generálny riaditeľ ZSSK Pavol Gábor však argumentoval zastavenie prevádzky ekonomickými stratami. " Ekonomická kondícia InterCity vlakov sa tri roky systematicky zlepšovala, stratu sme každoročne radikálne znižovali. Po príchode konkurencie počet cestujúcich klesol. Nedokážeme tak dostať tieto vlaky do kladných čísiel,“ uviedol Gábor. SNS tieto tvrdenia nevyvrátila, ale upozornila, že "štát dokáže byť dobrý hospodár, pokiaľ jeho predstaviteľom záleží na prospechu ľudí." IC vlaky, ktoré študenti a dôchodcovia nevyužívajú zadarmo, predstavujú službu pre tých, ktorí vlakovú dopravu taktiež využívajú a majú právo mať možnosť vybrať si. Danko označil zrušenie IC vlakov za "veľkú chybu" . "Štát sa zbavil toho, čo bolo dobré a dobrým hospodárením sa mohlo dostať aj do čiernych čísel," dodal Danko. Navyše sa podľa neho takto zlikvidovalo zdravé konkurenčné prostredie, čo skutočne malo aj dopad na cenotvorbu, v smere zvyšovania cien. V auguste 2016 RegioJet avizoval zvyšovanie cien najnižšieho cestovného medzi Bratislavou a Košicami z pôvodných 9 eur na 12 eur. Zvyšovanie cien argumentoval dopravca stratou vo výške 5,5 milióna eur v roku 2015, ktorú spôsobilo bezplatné cestovné na štátnych diaľkových vlakoch, ako aj podnákladové ceny IC vlakov. Kritikou zrušenia IC vlakov nešetril Danko na jednej z predvolebnej konferencii HN televízie v marci 2016, kde sa priamo vyjadril, že "neznáša tie žlté autobusy aj tie žlté vlaky", pretože nie sú "naše slovenské". Autobusy a vlaky žltej farby na Slovensku prevádzkuje česká firma RegioJet Radima Jančuru, ktorý reagoval na Dankove vyjadrenie ostro a bez servítky. „ To je ten šéf SNS? V takovém případě vzkazuji Dankovi, že by měl usilovat o to, aby Slovensko vystoupilo z Evropské unie a připojilo se k Rusku. A potom by mohl rozhodovat Putin a Danko, “ kritizoval Jančura slovenské podnikateľské prostredie. Železničná doprava skutočne zohrávala dôležitú rolu aj počas predvolebnej kampane strany SNS. Volebný program "pre Ekonomicky zdravý a efektívny štát" ( .pdf , str. 27) uvádza: "Zmodernizujeme železničnú trasu Bratislava – Košice, Bratislava – Kúty a Bratislava – Štúrovo na moderné vysokorýchlostné trate." Tento bod z volebného programu sa SNS rozhodla presadiť aj v programovom vyhlásení vlády. " Vláda ešte v roku 2016 prehodnotí zrušenie vlakov Intercity na najvyťaženejšej diaľkovej trati medzi Bratislavou a Košicami s cieľom čo najrýchlejšieho obnovenia tejto trate, " uvádza stať v rámci železničnej dopravy (. pdf , str. 15). 22. apríla 2016 v rámci vyjadrenia k programovému vyhláseniu komentoval Danko aj na margo spoločnosti RegioJet počas rokovania NR SR: "Áno pustili sme si sem spoločnosti, ktoré doniesli repasované vlaky, nafarbili ich nažlto, a naše staré vlaky, ktoré neboli obnovované, nestíhali im konkurovať. Keď štát prestal robiť dopravu, títo investori dokázali okamžite zdvihnúť cenu lístkov. A preto ja veľmi vítam, že má znova štát záujem vstúpiť do tohto sektoru..." Tesne po voľbách viacerí odborníci však spochybňovali obnovenie štátnych IC vlakov. Podľa riaditeľa Inštitútu pre dopravu a hospodárstvo Rastislava Cenkého by to mala byť v prvom rade jasná vízia o liberalizácii železničnej dopravy na Slovensku. " Návrat IC vlakov je možný aj okamžite, ten však nemusia riešiť politici, ale vyrieši to trh ," vysvetlil Cenký. Navyše nebolo v tom čase jasné či obnovené IC vlaky by boli dotované štátom alebo prevádzkované na komerčné riziko ZSSK ako predtým. Rovanko i bývalý generálny riaditeľ ZSSK Pavel Kravec varoval , že prípadné obnovenie IC vlakov vyostrí spor medzi štátom a súkromnými dopravcami. Upozornil, že prípadná štátna pomoc na obnovu IC vlakov by mohla viesť k sťažnosti zo strany RegioJetu na Európsku komisiu pre nedovolenú štátnu pomoc. Ako už bolo vyššie uvedené, dôvodom stiahnutia IC vlakov z prevádzky bola každoročná stratovosť. Od roku 2012 totižto IC vlaky prestali čerpať dotáciu zo štátneho rozpočtu a začali fungovať čisto na komerčnej báze. V tom istom roku IC vlaky vykazovali stratu 3,3 milióna eur. Naopak, celková strata sa v nasledujúcich rokoch systematicky znižovala. V roku 2013 sa vyšplhala na úroveň 2,8 milióna eur, zatiaľ čo v roku 2014 IC vlaky skončili v strate na úrovni 1,15 milióna eur a v roku 2015 1,2 milióna eur. Strata určite nebola zásadná, aby muselo dôjsť k zrušeniu vlakov, hovorí Michal Mišun, partner poradenskej spoločnosti Redbaek. Podobne aj bývalý šéf ZSSK Pavel Kravec zdieľa názor, že tieto vlaky potrebovali ešte aspoň dva roky, aby vyladili ekonomické výsledky. Napriek tomu sa rezort dopravy spolu s investormi spoločnosti rozhodli prevádzku IC vlakov pozastaviť. O obnovení IC vlakov informoval minister dopravy Árpád Érsek (Most-Híd) 4. októbra 2016, presne 10 mesiacov potom, ako vedenie ZSSK oznámilo zrušenie týchto vlakov. "Je to aj politické aj ekonomické rozhodnutie, ale občania majú o tento vlak záujem, a to je pre nás najdôležitejšie," zdôraznil Érsek. Návrat IC vlakov zvýši kapacitu a rozšíri možnosti cestovania. Podľa vedenia ekonomického úseku ZSSK nové IC vlaky sa profilujú na skupinu cestujúcich, ktorí sú za ušetrený čas ochotní zaplatiť. Navyše trasu Bratislava - Košice zvládnu za rekordné 4 hodiny a 45 minút, ale s menším počtom zastávok, čo pobúrilo mestá ako Trenčín či Liptovský Mikuláš. Výsledky štúdie , ktorú si ministerstvo dopravy nechalo vypracovať Výskumným ústavom dopravným a.s. Žilina ešte v júli 2016, však naznačujú, že strata IC vlakov nebude taká ako v minulosti. Rezort dopravy argumentuje zdraženým cestovným súkromného dopravcu, ako aj nedostatočnou ponukou na trase Bratislava - Košice. Kapacita žltých vlakov, najmä v špičkách nestačí - lístky sú vypredané už týždeň vpred a cestujúcim neostáva nič iné, ako štátom dotované rýchliky. Dnes vlaky RegioJet jazdia so súpravou dlhou 10 vozňov. 13-vozňovú súpravu Regiojetu slovenské železnice zamietli z dôvôdu nedostatočnej dĺžky nástupišťa. "V prípade tohto trhu sa však ukazuje, že obe možnosti prepravy – súkromným prepravcom i štátnym IC vlakom – môžu existovať paralelne na jednom trhu," podčiarkol Andrej Danko. Majiteľ RegioJetu Jančura s Dankom v zásade nesúhlasí a dodáva, že na trase Bratislava - Košice nie je priestor pre dvoch dopravcov. "Dankove IC-čká sú mi úplne ukradnuté, ak ich chce prevádzkovať, nech si ich prevádzkuje a my tie vlaky dáme napríklad na spojenie Bratislava - Praha," vyjadril sa v rozhovore pre Hospodárske noviny . Ďalej v tlačovej správe SNS uvádza, že dokonca existuje reálny predpoklad, že IC vlaky sa dostanú do čiernych čísel. Bolo by to vôbec prvýkrát, odkedy tieto vlaky premávkujú na komerčné riziko. Opačný názor má však šéfredaktorka Železničnej revue Desana Martinková . Tá poukazuje na rozporné výsledky už spomínanej analýzy, ktorá neponúka ziskové riešenie pre IC vlaky ani v jednom z uvedených modelových riešení. Podľa Martinkovej sú to práve socio-ekonomické prínosy, ktoré analýza ministerstva vyzdvihuje, a to konkrétne skrátenie cestovného času o viac ako hodinu v porovnaní s rýchlikom. Upozorňuje, že analýza určená očiam verejnosti zamlčiava konkrétnu výšku predpokladaných nákladov a tržieb. Podľa odhadov odborníkov by však nové IC vlaky mali stáť o niečo menej ako v minulosti a odviesť až o tretinu viac cestujúcich. Znovuobnovenie IC vlakov patrilo medzi priority SNS v programovom vyhlásení vlády, ktoré si dalo za cieľ ešte tento rok prehodnotiť ich zrušenie. Strana svoj sľub úspešne splnila. Snáď opätovná prevádzka IC vlakov bude úspechom aj pre cestujúcich, ktorí nespadajú do kategórie bezplatného cestovného. "Znovuzrodenie dáva cestujúcim možnosť vybrať si," uvádza Danko. Bolo však otázne, komu dajú cestujúci prednosť - štátnym IC vlakom alebo tým žltým, a či vôbec obaja dopravcovia na trati Bratislava - Košice prežijú hospodársku súťaž. Andrej Danko bol optimistický, ale český dopravca veľmi nie. Pred pár dňami skutočne spoločnosť RegioJet oznámila odchod z trate Bratislava-Košice. Dátum zverejnenia analýzy: 12.12.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Železničná spoločnosť Slovensko
potvrdil,
reagovala
argumentoval
SNS
označil
argumentoval
HN televízie
reagoval
.pdf
pdf
komentoval
Rastislava Cenkého
varoval
IC vlaky
vykazovali
vyšplhala
Strata
informoval
vedenia ekonomického úseku ZSSK
Výsledky štúdie
Kapacita
podčiarkol
nesúhlasí
Hospodárske noviny
tlačovej správe
Desana Martinková
Martinkovej
uvádza


Ak dnes ešte minimálne päť rokov na Slovensku budú lietať ruské vrtuľníky Mi-17, hoci sa kúpili vrtuľníky Hawk, ale ešte minimálne päť rokov budeme tieto vrtuľníky používať.

Slovenská republika podľa dostupných informácií skutočne nakúpila americké vrtuľníky Hawk, ktoré by mali byť uvedené do prevádzky do roku 2019, a postupne by mali byť vyradené aj v súčasnej dobe používané Mi-17. Odhady zo začiatku roku uvádzajú, že vrtuľníkový park by mal byť obnovený do šiestich rokov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Agentúra SITA informovala koncom apríla roku 2015 o nákupe deviatich vrtuľníkov Sikorsky UH-60 Black Hawk. Americké vrtuľníky by mali nahradiť tie ruské. Začiatkom roka 2015 sa objavila informácia agentúry TASR o tom, že sa má vrtuľníkový park obnoviť do šiestich rokov.Prvý vrtuľník, Sikorsky UH-60 Black Hawk, by mal byť na Slovensko prepravený v roku 2016 a ďalších osem postupne do roka 2019. Vychádzame z informácií, ktoré priniesli agentúry SITA a ČTK v článku denníka Pravda alebo na vlastnom portáli agentúry SITA. Súčasťou kúpy je aj výcvik leteckého personálu, z ktorého sa výcviku zúčastnia zatiaľ 4 piloti a 8 pozemných pracovníkov, už v auguste roku 2015. Denník Pravda na konci roku 2014 priniesol informáciu, že Slovensko disponuje štrnástimi vrtuľníkmi Mi-17. Takúto informáciu priniesol aj denník SME v apríli v nasledujúcom roku 2015. Treba dodať, že rezort odmietol povedať, koľko z nich je v prevádzke. Redakcia denníka Pravda priniesla ešte v roku 2010 informácie, že Slovenskou republikou používané vrtuľníky Mi-17 majú životnosť 5 rokov. Vtedy sa hovorilo o možnom predĺžení ich životnosti. Tieto vrtuľníky sa vyrábajú od roku 1976. Dátum zverejnenia analýzy: 08.06.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA nahradiť obnoviť článku portáli Pravda SME životnosť vyrábajú


Myslím, že teraz to povedal pán predseda KDH, alternatíva, ktorá sa postavila proti slovenskej koalícii Smer a KDH, získala iba 3 poslancov, 3 poslancov v celej Nitre.

Zo stránok Štatistického úradu SR vieme, že z celkového počtu 54 poslaneckých mandátov získali strany Smer- SD a KDH spolu 32 kresiel, druhou najsilnejšou stranou bola SMK- MKP so 14 poslancami. Jedno kreslo získala strana SNS a tiež štyria nezávislí poslanci. Tri poslanecké mandáty získali kandidáti za strany MOST-HÍD, NOVA, OKS, SaS a SDKÚ-DS, čím sa potvrdzuje tvrdenie premiéra R. Fica. http://www.volbysr.sk/VUC/Tabulka3_sk.html


...hovoríte, pán Mečiar, že Maďarsko nemá euro. Máte pravdu, a preto Maďarsko to riešilo aj devalváciou...

Je to síce zvláštne, ale žiadne informácie o cielenej devalvácii forintu ako o protikrízovom opatrení sme nenašli. Mikloš na svojom blogu píše o tom, že forint sa vo februári 2009 znehodnotil o 20 percent. V danom období sa forint síce začal znehodnocovať (prehľad napríklad na obrázku v tomto článku ), nebolo to ale výsledkom žiadneho cieleného vládneho snaženie, ktoré by to chcelo dosiahnuť. To potvrdil v rozhovore pre Trend aj bývalý minister financií Maďarska Lajos Bokros ( "Vysoké úrokové sadzby a devalvácia forintu sťažujú vláde možnosti reagovať na krízu." ), aj keď aj v jeho prípade (prípadne chybou prekladu) ide o nesprávne použitie pojmov: k devalvácii dochádza v systéme pevného menového kurzu, pri plávajúcom menovom kurze, v ktorom je Maďarsko, sa jedná o depreciáciu.

svojom blogu píše
v tomto článku
v rozhovore pre Trend


Nezamestnanosť koncom roka na Slovensku dosiahla najvyššie čísla od mája 2004.

Igor Štefanec hovorí o vývoji evidovanej nezamestnanosti. Výrok vychádza z článku zverejneného denníkom SME (21. januára 2013), ktorý pracuje s údajmi evidovanej nezamestnanosti, ktoré sú zverejňované Ústredím práce, sociálnych vecí a rodiny.

Vývoj medzi rokmi 2004-2012 prezentuje nasledový graf, prebratý z vyššie citovaného článku SME. Tento graf bol vytvorený na základe mesačných štatistík evidovanej nezamestnanosti z údajov Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny (v originálnom článku je umiestnený interaktívny graf).

Je potrebné dodať, že výrok je hodnotený na základe hodnôt evidovanej zamestnanosti, ktorú monitoruje ÚPSVaR. Vývoj miery nezamestnanosti, ktorý vedú Eurostat a Štatistického úradu sa vzhľadom na odlišnú metodiku výpočtu nezamestnanosti líši.

SME
14,47 %
14,44 %
údajov
Eurostat
Štatistického úradu


My sme napr. schválili s veľkou pompou zákon, príklad, neodbočím ďaleko, sľubujem, zákon 363 o liekoch, kde sme deklarovali, že to bude mať nárok 110 000 000. Áno. V rozpočte na ďalší rok je ale od ministerstva financií len 60, a pritom lieky, ktoré sa pýtajú na náš trh, stoja 210.

Zákon, na ktorý poslankyňa Bittó Cigániková odkazuje, upravuje podmienky uhrádzania inovatívnych liekov. Je pravda, že v rozpočte sa ráta s tým, že vstup nových liekov by mal stáť 60 mil. eur (.pdf, str.129). V analýze vplyvov k novele zákona 363 o liekoch sa suma uvádza na 128 mil. eur.

uhrádzania analýze


Pred viac ako dvomi rokmi som preberal naše mesto s veľkým dlhom, približne -100 000 €.

Milan Majerský sa ujal funkcie primátora mesta Levoča približne 2 roky a 6 mesiacov pred zverejnením výroku. Pri svojom nástupe do úradu však " zdedil " mesto s dlhom 2 427 754,13 eur. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Výrok primátora mesta Levoča sme zaznamenali 3. mája 2017 v jeho profile na sociálnej sieti . Voľby primátora mesta Levoča sa uskutočnili 15. novembra 2014. Môžeme predpokladať, že Majerský sa úradu ujal začiatkom roka 2015. Predmetný výrok o " zdedení " mesta s dlhom budeme preto overovať na základe záverečného účtu mesta za rok 2014. Podľa správy o hospodárení mesta Levoča za rok 2014 bol dlh mesta 2 427 754,13 eur (. pdf , s.25). Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

sieti novembra pdf


Pretože tak ako sú napočítané tri úseky, o ktorých teraz bude súťaž, je rozdiel na nich a na cene, ktorá bola v PPP balíku, zhruba 10 miliárd slovenských korún.

Podobné číslo sa nám z dostupných zdrojov nepodarilo overiť.


Nám vyschla hlavná rúra toku plynu z východu na západ, čo okamžite spôsobilo nárast cien plynu v Európe.

Po zastavení tranzitu ruského plynu do Európy 1. januára 2025 sa nakrátko zvýšili ceny tejto komodity nad hranicu 50 eur za megawatthodinu, išlo však len o dočasné zvýšenie. V nasledujúcich dňoch plyn na hlavnej holandskej burze postupne klesol na 44 eur za megawatthodinu, teda na hodnotu, okolo ktorej sa pohyboval už od novembra 2024. Následne cena plynu opätovne stúpla, išlo však najmä o reakciu na obavy o poškodenie plynovodu TurkStream a oznámenie amerických sankcií voči Rusku. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Začiatkom roka 2025 vypršala platnosť zmluvy medzi ruským Gazpromom a Ukrajinskou spoločnosťou Naftogaz, ktorá zabezpečovala tranzit zemného plynu do Európy. Vývoz plynu cez Ukrajinu sa tak skončil 1. januára 2025 o šiestej hodine rannej nášho času.

Kyjev zámer nepredĺžiť kontrakt o tranzite ruského plynu avizoval vopred dlhší čas. Svoje rozhodnutie zdôvodnil ozbrojeným konfliktom s Ruskom, ktoré predajom surovín čiastočne financuje svoje vojnové ťaženie na Ukrajine. Putin navyše 26. decembra 2024 pre agentúru Interfax uviedol , že Ukrajina mala záujem o obnovenie kontraktu, Rusko ho však podmienilo stiahnutím ukrajinskej žaloby na Gazprom z arbitrážneho súdu.

Agentúra Bloomberg 2. januára informovala , že v dôsledku tohto očakávaného kroku Európske ceny plynu naozaj vzrástli o 4,3 % na takmer 51 eur v prvý obchodný deň po tom, čo Ukrajina zastavila tranzit ruského plynu. Nárast cien komodity na 51 eur za megawatthodinu (MWh) bol najvyšší od októbra 2023.

V prvých hodinách po zastavení tranzitu sa síce komodita naozaj vyšplhala nad 50-eurovú hranicu, išlo však len o prechodné obdobie. V nasledujúcich dňoch plyn na hlavnej holandskej burze postupne klesol na 44 eur za megawatthodinu.

Za podobnú cenu sa pritom plyn na burze predával aj v polovici augusta 2024. Bolo to v čase, keď ešte nebolo jasné, či ruský plyn naozaj prestane do Únie prúdiť a najmä či sa nenájde alternatívne riešenie.

Robert Fico po rokovaní o tranzite ruského plynu 9. januára 2025 v Bruseli s eurokomisárom pre energetiku Danom Jörgensenom. vyhlásil , že cena plynu sa ako dôsledok zastavenia toku vyšplhala na 40 až 50 eur za megawatthodinu.

Nad hranicou 40 eur za MWh sa však cena plynu na holandskej burze pohybovala väčšinu času už od októbra 2024 a na 50 eurovú hranicu vystúpala iba na krátko bezprostredne po zastavení tranzitu plynu. V čase schôdzky s eurokomisárom sa pohybovala približne okolo hranice 45 eur za MWh.

Zdroj: Trading Economics

Tieto ceny sú stále veľmi ďaleko od úrovne z augusta 2022, kedy sme zažívali najsilnejšiu energetickú krízu a ceny zemného plynu prekročili hranicu 300 eur za MWh.

Ceny však opätovne stúpli nad 47 eur za megawatthodinu po správach o útokoch na ruské plynovody a po oznámení nových amerických sankcií proti ruskému energetickému sektoru.

Podľa ruského ministerstva obrany sa Ukrajina pokúsila podniknúť dronový útok na kompresorovú stanicu plynovodu TurkStream v Krasnodarskom kraji na juhu Ruska, aby narušila dodávky ruského plynu do Európy. Ukrajinské ministerstvo zahraničných vecí agentúre Reuters bezprostredne neodpovedalo na žiadosť o komentár. Podľa Ruska však TurkStreamom naďalej prúdi ruský plyn do Turecka a ďalej do južnej Európy.

vypršala
avizoval
uviedol
podmienilo
informovala
vyšplhala
predával
rokovaní
vyhlásil
Trading Economics
prekročili
stúpli
pokúsila
prúdi


Pozor, to nie je môj slovník o bratislavskej elite a hovorím, kde zostáva SDKÚ DS ešte silná, ja si tých voličov vážim. Však oni mi dali 70% v druhom kole v Starom meste napríklad na župana. Čiže to je pomerne slušné.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, vzhľadom na to, že podľa údajov Štatistického úradu SR, dostal Pavol Frešo v druhom kole volieb na predsedu bratislavského samosprávneho kraja v roku 2009, vo volebnom obvode Bratislava – Staré Mesto 6 872 hlasov, čo tvorilo 68.65 % podiel zo všetkých platných hlasov v danom obvode. Dňa 28. novembra 2009 sa na Slovensku konalo druhé kolo volieb do orgánov samosprávnych krajov. V Bratislavskom kraji sa v druhom kole volieb o post predsedu samosprávneho kraja (hovorovo nazývaného župan) uchádzali dvaja kandidáti – Pavol Frešo ako kandidát politických strán KDH, OKS, SaS, SDKÚ-DS a SMK-MKP a Vladimír Bajan ako nezávislý kandidát. Podľa údajov Štatistického úradu SR , vo volebnom obvode č. 1, Bratislava – Staré Mesto, ktoré tvorilo 34 volebných okrskov, získal Frešo 6 872 hlasov, čo bol 68.65 % podiel zo všetkých platných hlasov. Bajan v tomto volebnom obvode získal 3 138 hlasov, čo tvorilo 31.34 % zo všetkých platných hlasov. Za celý Bratislavský kraj, ktorý tvorilo 18 volebných obvodov, získal Frešo 66 163 platných hlasov, čo tvorilo 60.5 % všetkých platných hlasov, Bajan získal 43 187 hlasov, tzn. 39.49 %.

Štatistického úradu SR


Nikde vo svete okrem Maďarska a Venezuely takú daň nemajú.

Transakčná daň podobná slovenskej funguje v Maďarsku, v Argentíne a v Kolumbii. Transakčná daň vo Venezuele sa týka tzv. osobitných platiteľov, ktorými sú najmä veľké firmy, a pre platby v zahraničných menách a kryptomenách. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Na Slovensku daň z finančných transakcií platia podnikatelia - fyzické osoby alebo právnické osoby. Daňou z finančných transakcií sa zdaňujú bezhotovostné operácie, sadzbou 0,4 % zo sumy s maximálnym stropom 40 eur na jednu transakciu. Výber hotovosti z účtu sa zdaňuje sadzbou 0,8 % zo sumy bez maximálneho limitu.

Vo Venezuele platia transakčnú daň tzv. „osobitní daňovníci“, čo zahŕňa prevažne veľké firmy, alebo osoby s nimi spriaznené konajúce v ich mene. Od roku 2022 sa vo Venezuele platí aj transakčná daň za platby uskutočnené v cudzej mene alebo kryptomene. Sadzba dane je momentálne stanovená na 3 %.

Netýka sa teda všetkých transakcií a všetkých podnikateľov, ako tomu je na Slovensku.

V Maďarsku je každá bezhotovostná platba aktuálne zdanená sadzbou 0,45 %. Za výber hotovosti alebo online prevod forintov do cudzej meny je sadzba 0,9 percenta. Maximálna výška dane pri jednej bezhotovostnej platbe je 20-tisíc forintov (50 eur), no pri výbere hotovosti žiadny strop neexistuje. V Maďarsku však daň platia aj fyzické osoby.

V Argentíne podliehajú dani z finančných transakcií pohyby na bankových účtoch (vklady a výbery) so sadzbami: 0,6 % z vkladov a výberov na bankových účtoch a 1,2 % zo všetkých transakcií uskutočnených v banke bez použitia bankového účtu. Výnimku majú platby dôchodkov a zamestnaneckých výplat. 33 % skutočne zaplatenej dane z finančných transakcií je započítateľných do dane z príjmu právnických osôb.

V Kolumbii je sadzba transakčnej dane 0,4 % a zdaniteľnou udalosťou je uskutočnenie finančných transakcií, ktoré zahŕňajú nakladanie s prostriedkami uloženými na bežných alebo sporiacich účtoch, ako aj na vkladových účtoch. Za výber tejto dane sú zodpovedné regulované finančné inštitúcie a centrálna banka. 50 % z celkovej zaplatenej dane je odpočítateľných na účely dane z príjmu právnických osôb bez ohľadu na to, či transakcie majú alebo nemajú príčinnú súvislosť s činnosťou daňovníka, ktorá vytvára príjem.

Daň s rovnakým názvom je zavedená vo viacerých krajinách EÚ , no líši sa spôsobom uplatňovania. Napríklad vo Francúzsku je sadzba dane z finančných transakcií od roku 2017 na úrovni 0,3 %, avšak vzťahuje sa len na nákup a predaj akcií.

O transakčnej dani vo Venezuele hovoril Martin Hudcovský z ekonomického ústavu SAV. Pre televíziu TA3 povedal, že transakčná daň nie je úplne štandardná , keďže ju má len Maďarsko a Venezuela (video čas od 17:20).

Alexander Karšay z Republikovej únie zamestnávateľov uviedol , že podobnú daň majú Maďarsko a niektoré juhoamerické krajiny ako napríklad Peru, Argentína či Kolumbia.

zdaňujú
platia
2022
uskutočnené
zdanená
platia
podliehajú
majú
je
krajinách EÚ
sadzba
štandardná
uviedol


Slovenská národná strana v tomto roku 6. 6. si pripomenie 140. založenie, 140. výročie založenie Slovenskej národnej strany.

Ako informuje SITA , v júni bude Slovenská národná strana oslavovať 140. výročie svojho založenia. V správe sa ďalej uvádza, že " pôvodná SNS vznikla 6. júna 1871. V roku 1938 splynula strana s Hlinkovou slovenskou ľudovou stranou. V roku 1990 strana obnovila činnosť s tým, že sa prihlásila k dedičstvu pôvodnej SNS."

SITA


Po druhé treba povedať, že zastavením diaľnic a tohto obrovského úseku a za 2,4 miliardy eur príde o prácu a to je dnes jasne preukázateľné asi 5 000 ľudí...

Je pravda, že stavebné spoločnosti podieľajúce sa na výstavbe diaľnic avizujú v súvislosti so zastavením 1. balíku PPP projektov prepúštanie, avšak Robert Fico toto číslo neúmerne navyšuje. Podľa denníka Pravda o prácu príde cca 1500 ľudí z firiem Doprastav a Váhostav, ktoré boli hlavnými stavebnými firmami na tomto PPP projekte. Skanska zatiaľ prepúšťať nebude, ale zamestnáva v SR iba 900 pracovníkov. V týchto počtoch však nie sú zarátané nepriamo súvisiace pracovné miesta, takže nie je možné odhadnúť presný počet zaniknutých pracovných miest.

Pravda Skanska


To je teraz nepodstatná otázka. Dôležité je, že Smer-sociálna demokracia má záujem opäť vyhrať voľby, legitímna ambícia je tu postavená, ponúkame absolútnu stabilitu, z nášho poslaneckého klubu neodišiel ani jeden jediný poslanec za 8 rokov a toto je asi najväčšia devíza, ktorú dávame na stôl.


To, čo som veľmi rada, že je na tom zhoda aj s Vládou Slovenskej republiky je, že ruská agresia na Ukrajine, a to hovorí aj premiér Fico, bola porušením medzinárodného práva.

Premiér Robert Fico vyjadril súhlas s tým, že napadnutie Ukrajiny Ruskom bolo porušením medzinárodného práva 24. februára 2024 v relácii Sobotné dialógy na Rádiu Slovensko (00:05:14). Článok 2, odstavec 4 Charty OSN zakazuje hrozbu silou alebo použitie sily proti územnej celistvosti alebo politickej nezávislosti akéhokoľvek štátu. Článok 33 Charty OSN vyžaduje, aby štáty riešili svoje spory mierovou cestou. Ruská vojenská invázia na Ukrajinu tieto právne záväzky porušuje.

Zároveň Rusko nerešpektuje Budapeštianske memorandum , podpísané v roku 1994, v ktorom sa zaviazalo rešpektovať ukrajinskú suverenitu a územnú celistvosť výmenou za to, že sa Ukrajina vzdala jadrových zbraní. K zaručeniu zvrchovanosti, územnej celistvosti, nedotknuteľnosti hraníc, zdržaniu sa zastrašovania a použitia sily sa Rusko prihlásilo aj v Helsinskom záverečnom akte a Minských dohodách .

Sobotné dialógy
Charty OSN
Budapeštianske memorandum
Helsinskom záverečnom akte
Minských dohodách


Existujú ideológovia čomusi, čomu sa hovorí nová pravica. Meno Hájek alebo Nocík určite niekomu niečo hovoria. Pán Hayek ako predstaviteľ absolútne voľného trhu raz napísal, že najlepšia by bola vláda len údržbárov a pán Nozick išiel ďalej ako ideológ pravice a povedal, že najlepšie je, keby vláda bol len nočný vrátnik.

No, toto nie je ani tak o faktoch, dosť dobre neviem, čo k tomu napísať, teda ak to nemám hľadať v ich dielach, ktoré napísali. Hovorí v podstate pravdu, Hayek trvdil, že štát nemá zasahovať do ekonomiky, aj keď nejaké tie funkcie (ako to povedal Paška, údržbára) mu predsalen prisudzuje. A meno Roberta Nozicka sa spája s termínom "night watchman state", čiže nočného strážnika/vrátnika, ako povedal Paška. Čo sa týka termínu "New Right", čiže Nová pravica, tak tam neexistuje univerzálna definícia, aj keď obidvaja títo libertariáni sú považovaní za ideológov Novej pravice (napríklad vo Veľkej Británii). Tento výrok by som vôbec nepublikoval, fakt neviem, ako sa to dá normálne analyzovať, teda ak nechceš, aby som tam hodil linky na wikipédiu alebo britannicu.


Oproti predchádzajúcemu roku počet návštevníkov Košíc vzrástol o 30,5 tisíc

Primátor Košíc Raši uviedol správny údaj o vzraste počtu turistov v Košiciach za rok 2016, oproti roku 2015. Údaj o rozdiele 30,5 tisíc potvrdil Štatistický úrad SR. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Výrok primátora mesta Košice Rašiho sme zaznamenali 12. júna 2017 v jeho profile na sociálnej siete Facebook. Z kontextu článku na kosickespravy.sk , ktorý zdieľal spolu s týmto svojim tvrdením súdime, že Raši má na mysli počet návštevníkov za rok 2016, ktorý mal podľa neho prevýšiť počet návštevníkov za rok 2015. 13.júna na portály kosicednes.sk bola zverejnená správa ohľadom počtu návštevníkov Košíc za rok 2016. "Turisti čoraz viac objavujú Košice. Potvrdili to štatistici, ale aj šéf organizácie Visit Košice Miloslav Klíma. Uplynulý rok bol pre Košice z hľadiska rozvoja cestovného ruchu mimoriadne úspešný. Vlani v metropole východu zaznamenali takmer 185-tisíc ubytovaných návštevníkov. Je to rekord desaťročia ," uvádza sa v správe. " Počet takmer 185-tisíc ubytovaných návštevníkov bol v Košiciach najvyšší od roku 2007, teda za posledných desať rokov. Oproti predchádzajúcemu roku počet návštevníkov vzrástol o 30,5 tisíc, “ uviedla E. Čičváková zo Štatistického úradu SR v Košiciach. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zaznamenali

kosickespravy.sk

kosicednes.sk


...bude pred Národnou radou čoskoro, zákon o pozemkových úpravách. Je to z dielne ministerstva pôdohospodárstva (...) sú tam veci priamo pre marginalizované rómske komunity.

Do Národnej rady Slovenskej republiky bol skutočne doručený návrh zákona o pozemkových úpravách, usporiadaní pozemkového vlastníctva, pozemkových úradoch, pozemkovom fonde a o pozemkových spoločenstvách. Predkladateľom návrhu do medzirezortného pripomienkového konania bolo Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka a návrh obsahuje ustanovenia, ktoré sú skutočne zamerané na marginalizované (priestorovo a sociálne vylúčené) skupiny obyvateľstva, dôvodová správa konkretizuje, že ide o rómske sídla. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Návrh zákona, ktorý spomína splnomocnenec vlády, mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 330/1991 Zb. o pozemkových úpravách, usporiadaní pozemkového vlastníctva, pozemkových úradoch, pozemkovom fonde a o pozemkových spoločenstvách v znení neskorších predpisov. Predkladateľom je skutočne Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka. K danému návrhu už prebehlo medzirezortné pripomienkové konanie , ktoré bolo ukončené 14. decembra. 2. marca bol návrh doručený do Národnej rady SR. V paragrafovom znení návrhu zákona sa uvádza nasledovné: " V § 2 sa odsek 1 dopĺňa písmenami j) a k), ktoré znejú: „j) je to potrebné na usporiadanie vlastníckych a užívacích pomerov k pozemkom, ktoré sa nachádzajú pod osídleniami marginalizovaných skupín obyvateľstva (ďalej len „osídlenie“), (...) Osídlením sa na účely tohto zákona rozumie sídelná koncentrácia obydlí obývaných prevažne priestorovo alebo sociálne vylúčenými skupinami obyvateľstva. " Dôvodová správa konkretizuje, že zámerom návrhu je riešiť citlivú problematiku marginalizovaných rómskych sídiel.

Predkladateľom
medzirezortné pripomienkové konanie
doručený
znení návrhu zákona
Dôvodová správa


EK to prevzala a zaviazala sa do 3 rokov, do roku 2016, znížiť počet úradníkov (...) o 5 %.

Európska komisia sa naozaj zaviazala prepustiť 5 % svojich úradníkov. Uvádza to tlačová správa EK z júna 2013. Bolo to však do piatich rokov, nie troch. Výrok napriek tejto nepresnosti hodnotíme ako pravdivý. "Komisia v rámci svojho návrhu už druhý rok navrhuje zníženie počtu svojich zamestnancov o 1 % (bez vplyvu na pristúpenie Chorvátska) s cieľom dosiahnuť počas piatich rokov zníženie počtu zamestnancov o 5 %." Podrobnejšie o tomto zámere hovorí EK v dokumente (.pdf) z júla 2013. Podľa oficiálnej stránky Európskej komisie, je počet zamestnancov 33 039 (2013). Dátum zverejnenia analýzy: 13.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zaviazala
tlačová správa
dokumente
oficiálnej stránky


...v roku 2016 sme mali v prieskumoch, že 5% alebo 5,5 a vo výsledku 12.

Minimálne v dvoch predvolebných prieskumoch z roku 2016 sa strana SaS pohybovala okolo hranice 5-tich percent. Vo voľbách nakoniec získala 12,1 percent. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Predvolebné prieskumy z februára 2016 strane namerali 5,5 % ( Focus ); 4,00 %. ( MVK ); 5,2 % ( Polis ); 6,7 % ( AKO ). Volebný výsledok SaS v marcových voľbách 2016 bol 12,10 % hlasov.

Focus MVK Polis AKO bol


Keď sa stretáva strana Smer, to je vždy 500, 600, 700 delegátov.

Peter Pellegrini vysvetľoval, prečo sa snem strany Smer pravdepodobne nestihne uskutočniť v lete 2020 - kvôli opatreniam súvisiacim s koronavírusom a zákazu hromadných podujatí. Očakáva sa, že na sneme prebehne súboj o líderstvo strany medzi Pellegrinim a Ficom. Hoci nie na každom sneme Smeru je prítomných 500+ delegátov - špeciálne na pracovných snemoch nie - tvrdenie Petra Pellegriniho hodnotíme v kontexte a duchu povedaného ako ešte pravdivé. Na slávnostnom sneme strany Smer sa pri príležitosti 20. výročia vzniku zúčastnilo 920 delegátov. V roku 2018 bolo na slávnostnom sneme strany 882 delegátov. Na výročný snem strany v roku 2012 prišlo 450 delegátov. Na pracovnom sneme v roku 2018 bolo 130 delegátov. Na pracovnom z roku 2015 zasa 253 z 270 pozvaných delegátov, v roku 2014 246 delegátov a v roku 2011 takmer 500 delegátov.

zúčastnilo bolo prišlo bolo zasa 246 takmer


Že raz pochválil za to (plošné testovanie, pozn.) najlepší svetový vedecký časopis Science a medzičasom ten článok a tá recenzia má 170 vedeckých citácií po celom svete?

Časopis Science, ktorý štúdiu o plošnom testovaní skutočne publikoval, sa zdržal pozitívneho či negatívneho hodnotenia, výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Prestížny vedecký časopis Science o tomto projekte vydal článok vydal článok o plošnom testovaní v marci 2021. S ohľadom na to, v ktorej vedeckej databáze článok hľadáme, keďže každá využíva iný výpočet pre určenie počtu odborných citácií, tento článok dosiahol počet 170 vedeckých citácií po celom svete minimálne vo voľne dostupnej databáze Google Scholar. V platenej databáze Scopus od vydavateľstva Elsevier je toto číslo na úrovni 83 citácií. Je však zavádzajúce tvrdiť, že by tento článok vynášal pozitívne súdy nad celým projektom, nakoľko to ani nebolo jeho cieľom. V závere textu je uvedené len to, že celoplošné testovanie možno považovať za významný faktor, ktorý k spomaleniu druhej vlny prispel, avšak v samotnej štúdii sa píše , že jej vedecký dizajn má obmedzenia:

“Observačná povaha tejto štúdie sťažila oddelenie účinkov masových testovacích kampaní od účinkov iných nefarmaceutických intervencií zavedených v tom istom období, ktorých cieľom bolo znížiť kontakty a mobilitu, hoci oveľa menej ako počas jarnej blokády.”

Na medzery vo vedeckom dizajne a metodológii tejto štúdie upozornili aj viacerí odborníci z vedeckej komunity. Rovnako tak je potrebné uviesť, že sa na jej tvorbe sa podieľal aj vtedajší minister zdravotníctva Marek Krajčí. Takisto chýba aj kritérium, podľa ktorého by sme mohli zhodnotiť, či bolo testovanie úspešné. Napríklad otázku, či sa k podobnému efektu dalo dopracovať aj za menej peňazí, si tento článok nekladie.

článok dosiahol je píše upozornili dopracovať


...myslím, že predseda ústavnoprávneho výboru pán Procházka vyhlásil už aj mediálne, že je pripravený podporiť tú zmenu, ktorú navrhujeme my (v zákone o štátnom občianstve, pozn.).

Radoslav Procházka nie je spokojný s koaličnou novelou zákona o štátnom občianstve. Počas rokovania ústavnoprávneho výboru NR SR sa vyjadril , že koaličná novela čiastočne zosmiešňuje slovenský právny režim. Novelu, ktorá by mala " zmäkčiť " zákon o štátnom občianstve z dielne Smeru podporia niektorí členovia koalície, napríklad Igor Matovič, či ju však podporí aj Radoslav Procházka napriek tomu, že nie je spokojný s koaličnou novelou sa nám zistiť nepodarilo.

vyjadril zmäkčiť napríklad


Pozrite sa, ľudia sa menia a až činmi sa preukazujú, aký skutočne sú. A pán Hanzel hlasoval za to, aby ľudia museli platiť u lekára.

Poplatky sa zaviedli schválením novely zákona č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti 9.4.2003, šlo o návrh vrátený prezidentom. Hanzel bol v konečnom hlasovaní proti , za bol len v prvom čítaní.

konečnom hlasovaní proti


Veď to, že sa urobia nejaké koaličné dohody, to si myslím, je úplne legitímne, to je v poriadku, ale vždy sa nájdu oveľa viac na strane koalície pri tomto volebnom období sa nájdu, ako to bolo v minulom, sa nájdu ľudia, ktorí povedia nie, ja s tým nesúhlasím, ja nebudem za to hlasovať a viem vám niekoľko príkladov vymenovať jednoducho, kde koalícia nie je jednotná, lebo sú tam rôzne názory a s tým skrátka my žijeme a to rešpektujeme.

Vybrané prípady, kedy sa poslanci súčasnej koalície pri hlasovaní o "dôležitých" zákonoch nedržali spoločného koaličného stanoviska a hlasovali inak:

nepodporili vystúpením dohodnúť zvoliť Krátko


Na základe dostupných informácií z Finančného riaditeľstva SR a Ministerstva financií je pravdou, že sa vo februári pri medziročnom porovnaní zlepšil výber daní. Ak vychádzame z oficiálnych údajov MF SR tak príjmy z daní boli vo februári na úrovni 14,41% z ročného plánu. Rovnaké čísla ukazuje aj správa za február Finančného riaditeľstva SR. Ak by sme výber porovnali s februárom minulého roka( správa Fin. riaditeľstva), tak vo februári tohoto roka možno hovoriť o náraste plnenia len o 0,04 p. b. obdobie rozpočet v tisícoch euro stav na účtoch ku koncu februára plnenie rozpočtu február 2012 9 227 958 1 325 776 14,37% február 2013 8 912 036 1 284 268 14,41% Medziročnom porovnaní sa vo februári 2013 zlepšil výber DPH o približne 0,6 p.b., daň o PO o približne 1 p.b. a spotrebné dane o cca 0,8 p.b.. Na druhej strane, 24. marca 2013 SDKÚ vydalo prehlásenie , v ktorom kritizuje efektivitu výberu daní za vlády Roberta Fica. Údajné zlepšenie výberu daní spochybnil na svojom blogu ekonomický analytik, bývalý viceguvernér Národnej banky Slovenska Martin Barto, dnes podporovateľ Novej väčšiny, ktorý tvrdí, že v skutočnosti stále zaostávame za ideálnym plnením štátneho rozpočtu. Predseda vlády pri príležitosti kontrolného dňa na Ministerstve financií SR 12. marca 2013, oznámil zlepšený výber daní. "O 3 % viac už vyberáme na daniach, ako sú plánované príjmy z daní do štátneho rozpočtu," povedal predseda vlády. Lepšie štatistiky zaznamenala aj daň z pridanej hodnoty (DPH), ktorej výber podľa ministra financií Petra Kažimíra klesal 10 mesiacov. Vo februári 2013 zaznamenal jeho rezort prvýkrát od apríla 2012 nárast celkového počtu daňových priznaní pri DPH a takisto pokles nadmerných odpočtov. "Pevne veríme, že v tomto trende budeme pokračovať, lebo to by bol náznak obratu, ktorý tak všetci potrebujeme," uviedol Kažimír." Inštitút finančnej politiky v poslednom komentári z februára 2013 uvádza, že daňové a odvodové príjmy by mali v roku 2013 v porovnaní so schváleným rozpočtom klesnúť o 0,5 % HDP. Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov správa minulého správa prehlásenie blogu oznámil komentári


Ako prvý eurokomisár v histórii SR sa uchádzam o dôveru voličov.

Slovenská republika mala zatiaľ dvoch komisárov v Európskej komisii - Maroš Šefčovič a Ján Figeľ. V roku 2004 bol Ján Figeľ jediným kandidátom vlády na post eurokomisára, stalo sa tak na základe rozhodnutia koaličnej rady a vlády. Pred svojim menovaním pôsobil Ján Figeľ od roku 1992 ako poslanec NR SR a hlavný vyjednávač Slovenska o prístupe do EÚ. Z postu eurokomisára Ján Figeľ rezignoval v roku 2009 po tom, čo bol zvolený za predsedu KDH. Figeľ nebol vo voľbách do EP 2009 ani zvolený, ani evidovaný ako náhradník (neúspešný kandidát). Dátum zverejnenia analýzy: 28.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

komisárov stalo pôsobil vyjednávač evidovaný


...to všeobecné opatrenia (Opatrenia pripravované Ministerstvom vnútra SR a Pollákom, pozn), ktoré majú platiť pre tých, ktorí sú sociálne odkázaní bez rozdielu toho, akú majú národnosť, pôvod a etnikum...

Je pravda, že opatrenia pripravovane Petrom Pollákom a Ministerstvom vnútra SR na základe dostupných 10 pilierov majú všeobecný charakter pre poberateľov sociálnych dávok. Inými slovami bez rozdielu národnosti, pôvodu, etnika. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Vo zverejnených 10 pilieroch , na ktorých majú stáť pripravované opatrenia sa nespomína etnikum, národnosť, ani pôvod poberateľa sociálnej dávky.

" ..Forma a výška sociálnej pomoci štátu ako aj prístup štátu k občanovi bude výrazne zohľadňovať prístup občana k rodine, spoločnosti a štátu.. ."

".. .Štát určí minimálny rozsah verejnopraspešných prác, ktoré musí sociálne odkázaný občan odpracovať, aby mal nárok na motivačnú časť sociálnych dávok.

"...Štát sa nemôže spoliehať na nezodpovedných rodičov , že vychovajú zodpovedné deti. Štát zabezpečí vhodnú výchovu detí nezodpovedných rodičov už pred vstupom do základnej školy..."

" ...Štát zavedie opatrenia, ktoré zabezpečia, aby sociálne odkázaní ľudia už nemali sociálnu priestupkovú imunitu, ktorá im dnes umožňuje páchať priestupky bez postihu... "

10 pilieroch


My dnes máme tie minimálne dôchodky naviazané na priemernú mzdu, tzn. minimálne dôchodky budú rásť tak rýchlo, ako rastie priemerná mzda, ale tie ostatné dôchodky, tie nie minimálne, budú rásť o infláciu, možno tam bude časom nejaká tzv. Švajčiarska metóda, ale to sú skrátka nižšie nárasty.

Od januára 2020 budú minimálne dôchodky naviazané na výšku priemernej mzdy ( 33 % z jej hodnoty spred dvoch rokov). Tá v posledných rokoch rýchlo rastie - v roku 2018 narástla o 6 % a v roku 2019 o 5 %. Ostatné dôchodky sa v rokoch 2018 - 2021 zvyšujú o tzv. dôchodcovskú infláciu - t.j. o percento medziročného rastu spotrebiteľských cien za domácnosti dôchodcov. Minimálne sa však musia zvýšiť o 2 percentá z priemernej penzie. Od roku 2022 sa však dôchodky majú zvyšovať už len o dôchodcovskú infláciu. V roku 2020 by sa tak dôchodky mali zvýšiť o 2,9 percenta, v roku 2021 o 2 percentá a v roku 2022 o 2,1 percenta. To je menej než rast minimálnych dôchodkov naviazaný na - vyšší - rast priemernej mzdy. Tvrdenie Richarda Sulíka preto hodnotíme ako pravdivé.

budú narástla zvyšujú mali