A keby sa médiá viac venovali detailne výroku Ústavného súdu (týkajúci sa zákona o zákaze zisku zdr. poisťovní pozn.), tak on napáda len techniku, akou to bolo pripravené vtedy v roku 2007. Čiže nespochybňuje samotnú myšlienku, že zdravotné poisťovne, ktoré naozaj prijímajú z verejných zdrojov, tzn. zo zákona, prostriedky...Tzn., že sa nespochybňuje tento fakt.

Z rozhodnutia Ústavného súdu vyplýva, že problém novely zákona o zákaze zisku zdravotných poisťovní sa netýkal len techniky akou bola novela v roku 2007 pripravená. Z rozhodnutia naopak vyplýva, že Ústavný súd spochybnil aj samotnú myšlienku, že by zdravotné poisťovne nemali prijímať z verejných zdrojov žiadne prostriedky. Výrok teda hodnotíme ako nepravdivý. Peter Kažimír hovorí o novele zákona z roku 2007, ktorá pochádzala z dielne bývalého šéfa rezortu zdravotníctva Ivana Valentoviča (Smer). Novela prikazovala zdravotným poisťovniam vracať všetok svoj zisk späť do systému zdravotníctva. Novela bola napadnutá v roku 2008, kedy 49 vtedajších opozičných poslancov podalo na Ústavný súd námietku , v ktorej tvrdili, že novela zákona nie je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a znamená obmedzenie práva na slobodu podnikania. Medzi vtedy opozičnými poslancami, ktorí podnet podpísali, bola aj Iveta Radičová, Mikuláš Dzurinda, Ivan Mikloš, Lucia Žitňanská (všetci SDKÚ), Zsolt Simon, Tibor Baštrnák (obaja Most–Híd), Pavol Hrušovský či Mária Sabolová (obaja KDH). Výhrady mala aj Európska komisia. Ústavný súd dňa 26. januára 2011 nakoniec rozhodol, že v návrhu zákona o zisku zdravotných poisťovní došlo k zásadnému obmedzeniu majetkových práv súkromných (neštátnych) zdravotných poisťovní, ktoré má charakter núteného obmedzenia vlastníckeho práva týchto zdravotných poisťovní, resp. ich akcionárov formou zásadného obmedzenia ich možnosti disponovať s vlastnými akciami ako majetkovými hodnotami. V rozhodnutí sa ďalej uvádza, že došlo k ústavne neakceptovateľnému zásahu do základného práva súkromných (neštátnych) zdravotných poisťovní podnikať podľa čl. 35 ods. 1 ústavy vo sfére verejného zdravotného poistenia a došlo k ústavne neprípustnému zásahu do generálneho princípu právneho štátu vyjadreného v čl. 1 ods. 1 ústavy, ktorého súčasťou je tak princíp právnej istoty, ako aj princíp proporcionality. Nález Ústavného súdu je možné si prečítať TU .

námietku TU


Zoberte si, minister hospodárstva Pavol Pavlis. Mal elektronickú aukciu, kde v elektronickej aukcii vyhrala firma, ktorú vlastnil jeho švagor, žiadna zmluva, nič nebolo podpísané, len vyhrala elektronickú aukciu a už aj odchádzal z vlády. Na pokyn Roberta Fica.

K vyššie spomínanej kauze došlo v roku 2015, kedy boli medializované informácie o prepojení vtedajšieho ministra hospodárstva Pavla Pavlisa na upratovaciu firmu SITIS a.s., ktorá obdržala v období 2012 - 2014 viacero štátnych zákaziek od spoločnosti MH Invest spadajúcej pod Ministerstvo hospodárstva. Medzi konateľov firmy SITIS a.s. patril počas tohto obdobia švagor vtedajšieho ministra Pavlisa, Dávid Šipoš.

Prvou problematickou sa stala konkrétne zákazka za 20 000 € na zimnú a letnú údržbu priestorov z roku 2012. V tom čase bol Pavlisa na ministerstve štátny tajomník. V súvislosti s touto zákazkou spoločnosť MH Invest uviedla , že bola priradená spoločnosti SITIS a.s. na základe riadneho elektronického obstarávania. Sám Pavol Pavlis odmietol akékoľvek ovplyvňovanie procesu obstarávania v prospech firmy spájanej s jeho švagrom, Dávidom Šipošom.

Po medializácií vyššie uvedených skutočností Pavol Pavlis dňa 21. 5. 2015 oznámil prostredníctvom hovorkyne svoje odstúpenie z postu ministra hospodárstva. K finálnemu rozhodnutiu malo dôjsť po rozhovore s vtedajším predsedom vlády a straníckym šéfom Robertom Ficom.

K odstúpeniu ministra Pavla Pavlisa však nedošlo ‘už aj’ po pridelení zákazky cez elektronickú aukciu firme spájanej s jeho švagrom, ako to tvrdí Róbert Kaliňák. Stalo sa tak až po medializácií tohto prepojenia, teda v roku 2015, 3 roky po podpise prvej zmluvy medzi SITIS a.s. a dcérskou spoločnosťou Ministerstva hospodárstva, MH Invest. K odstúpeniu teda došlo až niekoľko rokov potom, ako už bola zmluva riadne podpísaná .

Na základe vyššie uvedených skutočností výrok hodnotíme ako nepravdivý, nakoľko sa Róbert Kaliňák snaží navodiť svojou argumentáciou dojem, že k odstúpeniu Pavla Pavlisa došlo ‘už aj’ po tom, ako firma spájaná s jeho švagrom získala zákazku v elektronickej aukcií a to ešte pred podpísaním finálnej zmluvy, čo nie je pravda.

medializované
obdržala
spadajúcej
patril
uviedla
odmietol
oznámil
po rozhovore
podpise
podpísaná


Premiérka sa stretla so zástupcami zdravotných sestier 2. júna 2011 (pozri napr. mediálne výstupy na TA3 , TASR , Sme.sk ).

TASR

Sme.sk


...tisíce ľudí zomreli (na Covid, ale aj v súvislosti s ním, pozn.)...

Ku dňu vysielania relácie slovenské úrady zaznamenali viac ako 12 600 úmrtí, pri ktorých bolo hlavnou príčinou ochorenie Covid-19. Ďalších takmer 2 500 covid-pozitívnych osôb zomrelo na následky iného ochorenia. Prvá vlna pandémie si do mája 2020 oficiálne vyžiadala 28 obetí, v druhej vlne to bolo horšie. Podľa Denníka N zomrelo na Slovensku od septembra 2020 do apríla 2021 o takmer 17-tisíc ľudí viac, ako je priemer úmrtí v tomto období za predošlé roky. Toto číslo zahŕňa priame i nepriame obete pandémie, teda aj neinfikovaných ľudí, ktorí sa však nedostali do nemocnice. Tvrdenie Zuzany Čaputovej hodnotíme ako pravdivé.

zaznamenali vyžiadala zomrelo


A tak isto aj to čo navrhuje vláda alebo ta koalícia, tak takisto to je v súlade s programovým vyhláseným vlády, lebo je to dosť vábne napísané v samotnom programovom vyhlásení. Je tam napísané, že vlastne sa koalícia zasadí o to, aby sa nejaké znevýhodnenia slovenských občanov pri udeľovaní cudzieho štátneho občianstva nejako odstránili alebo napravili.

V programovom vyhlásení vlády (.pdf) na strane 48 sa píše: "V oblasti nadobudnutia štátneho občianstva vláda SR stanoví prísne pravidlá a kontrolu jeho udeľovania. Zmení zákonnú úpravu, ktorou Slovenská republika reaguje na zákon Maďarskej republiky o dvojakom občianstve, tak, aby zmena eliminovala nežiaduce negatívne účinky tohto zákona na občanov Slovenskej republiky."

V programovom vyhlásení vlády


Poskytujeme všetky služby, ktoré musíme zo zákona poskytovať, to znamená pobytové, ambulantné, terénne. Funguje zariadenie Zobor, 160 klientov, fungujú aj niektorí neverejní poskytovatelia, ako diecézna charita evanjelická, angažuje sa tretí sektor.

Mesto Nitra poskytuje pobytové, ambulantné i terénne sociálne služby v súlade so zákonom. Medzi takýchto poskytovateľov patrí i príspevková organizácia Nitry, pod názvom ZOBOR s kapacitou 159 lôžok, a taktiež diecézna charita Nitra a mimovládne neziskové organizácie. 1. januára 2014 nadobudol účinnosť zákon č. 485/2013, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách. Mesto Nitra reagovalo na prijatie tejto novely tým, že sa mestskí poslanci uzniesli na vydaní Všeobecne záväzného nariadenia (VZN) č. 4/2014 na svojom riadnom zasadnutí 27. marca 2014 (.pdf, s. 35-37). VZN č. 4/2014 v § 17 uvádza (.pdf, s.17), že mesto Nitra poskytuje pobytové, ambulantné i terénne služby. Medzi terénne služby patria napríklad opatrovateľská služba (§ 13), prepravná služba (§ 14) či sociálna služba v jedálni s možnosťou donášky priamo do domu (§ 18). K ambulantným službám zaraďujeme 3 denné stacionáre (§ 12) či denné centrá v mestských častiach (§ 19). Mesto Nitra poskytuje i pobytové služby v zariadeniach pre nízkopríjmových obyvateľov, a to útulok, nocľaháreň a pod. (§ 2). Zariadenie ZOBOR na svojej stránke uvádza: "ZOBOR je príspevková organizácia mesta Nitry, ktorá sa orientuje na poskytovanie sociálnej starostlivosti. V prevádzke zariadenie pre seniorov je poskytovaná pobytová sociálna služba na útvaroch zariadenia pre seniorov a zariadenia opatrovateľskej služby. Prví prijímatelia sociálnej služby nastúpili do zariadenia na Zobore 4. mája 2011." Zariadenie pre seniorov poskytuje 109 lôžok , zariadenie opatrovateľskej služby má kapacitu 50 lôžok , spolu teda 159, čo je takmer číslo, ktoré uvádza primátor. Poskytovateľom sociálnych služieb je aj Diecézna charita Nitra : "Poslaním Diecéznej charity Nitra je poskytovať charitatívne, sociálne, zdravotnícke, výchovno-vzdelávacie programy v oblasti sociálnych služieb, vykonávať sociálne poradenstvo na úrovni základného sociálneho poradenstva a špecializovaného sociálneho poradenstva, vykonávať opatrenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately a poskytovať humanitárnu pomoc všetkým ľuďom bez ohľadu na rasu, národnosť, náboženstvo a politické zmýšľanie." V roku 2012 bol vypracovaný tzv. II. Komunitný plán sociálnych služieb v meste Nitra na roky 2013-2018, ktorý uvádza, že medzi poskytovateľov sociálnych služieb patrí i tretí sektor, resp. mimovládne neziskové organizácie pôsobiace v sociálnej oblasti (.pdf. s. 2) Medzi mimovládne organizácie pôsobiace v sociálnej oblasti na území Nitry (spolu je ich 14) patrí napríklad Krajská organizácia Jednoty dôchodcov na Slovensku v Nitre, Centrum pre rodinu či Združenie na pomoc ľuďom s mentálnym postihnutím v Nitre (s. 20). Dátum zverejnenia analýzy: 08.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zákon
Všeobecne záväzného nariadenia
zasadnutí
VZN
svojej stránke
109 lôžok
50 lôžok
Diecézna charita Nitra
Komunitný plán


Tzn., že teraz to (trináste dôchodky, pozn.) máme na stole a je to na Ústavnom súde. Pani prezidentka to posunula. Musíme počkať, ako to dopadne. Cez to všetko ja som aj podpísal dohodu s Jednotou dôchodcov Slovenska alebo s kresťanskými spolkami dôchodcov.

Prezidentka Zuzana Čaputová sa obrátila na Ústavný súd, aby rozhodol, či boli tzv. 13. dôchodky, ktoré vláda Petra Pellegriniho schválila narýchlo pred voľbami v skrátenom legislatívnom konaní, procesne prijaté v súlade so zákonom. Boris Kollár nedávno podpísal memorandum o spolupráci s Jednotou dôchodcov Slovenska. Svoje kapacity pri riešení problémov dôchodcov ponúklo na tomto stretnutí aj Združenie kresťanských seniorov. Tvrdenie Borisa Kollára hodnotíme ako ešte pravdivé.

obrátila podpísal ponúklo


V Bratislave Smeráci na Tatianu Kratochvílovú dávajú trestné oznámenie, pretože upozornila na praktiky, na kontroverzné praktiky v komunálnej kampani jedného zo smeráckych kandidátov.

O danej udalosti informujú napr. TASR , SME a 24hod.sk . Výrok teda hodnotíme ako pravdivý. "Poslanec za Staré Mesto Martin Borguľa (pozn. nominant SMER-SD ) podal 7. októbra 2014 trestné oznámenie na kandidátku na primátorku Tatianu Kratochvílovú. Podľa Martina Borguľu ho nominantka strany Sieť ohovára na facebooku. Borguľu totiž obvinila zo zneužívania jeho postavenia v kampani, čo on odmieta."

TASR SME 24hod.sk nominant


...je tu u nás 500, možno 600 tisíc cigáňov, ale štatisticky je len 140 alebo 170 tisíc. Kde sú ostatní? Tak sú to asi v maďarskej menšine alebo v neviem akej menšine.

Podľa sčítania v roku 2001 sa na Slovensku k rómskej národnosti prihlásilo 89 920 osôb. Podľa portálu pravda.sk , v roku 2010 bol odhad počtu Rómov žijúcich na Slovensku 430 tisíc, prognóza na rok 2025 je 530-550 tisíc. Štúdia (.pdf) Infostatu - Inštitútu informatiky a štatistiky z roku 2000, ktorej autorom je B. Vaňo, prináša odhad počtu príslušníkov rómskeho etnika a vysvetľuje aj niektoré dôvody, prečo existuje rozdiel medzi osobami hlásiacimi sa k rómskej národnosti a odhadovaným počtom Rómov: "V povojnových sčítaniach obyvateľov pred rokom 1991 sa mohli občania prihlásiť len k vybraným národnostiam. Rómska národnosť medzi nimi nebola a tak sa Rómovia museli prihlásiť k inej ako rómskej národnosti. Tento aspekt je zaujímavý aj v súčasnosti, keď sa väč?ina Rómov nehlási k rómskej národnosti a vzniká otázka, ktorú národnosť si vyberajú. V roku 1980 sa zhruba tri š?tvrtiny Rómov prihlásili k slovenskej národnosti, 20% k maďarskej a zvyš?ných 5% pripadlo na v?šetky ostatné národnosti. Je zrejmé, ž?e Rómovia sa hlásili k tej národnosti, ktorá na danom území prevládala. Nie je dôvod domnievať sa, ?že v súčasnosti je tomu inak " ( str. 11) . Zároveň súčasná legislatíva neumožňuje sčítanie obyvateľstva na etnickom princípe. Posledné takéto sčítanie bolo v roku 1980, kedy sa k rómskemu etniku prihlásilo 200 tisíc osôb. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, pretože udáva nepresné a skreslené čísla. Druhá časť výroku, t.j. že sa Rómovia hlásia k iným národnostiam, je potvrdená vyšším odborným názorom, aj keď podiel hlásiacich sa k maďarskej národnosti môže byť pre Slotu sklamaním.

sčítania v roku 2001
pravda.sk
Štúdia


v 4 prípadoch, 28. apríla, 15. júna, 28. júna a neskôr 7. septembra prišli ministri do eurovýboru do parlamentu (Výbor pre európske záležitosti, pozn.), až potom, ex post, keď tieto rokovania (v Bruseli, pozn.) prebehli.

Z uznesení Výboru NR SR pre európske záležitosti v spomínaných dátumoch 28.4, 15.6, 28.6 a 7.9. vyplýva, že Výbor NR SR pre európske záležitosti bol informovaný o niektorých rokovaniach v Rade Európskej únie až ex post. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Výbor NR SR pre európske záležitosti
21. apríla 2016
.doc
9. a 10. júna
.doc
16. a 17. júna
.doc
2. a 3. septembra
.doc


Pani redaktorka, ale veď Slovensko nielen, že má dobré čísla, ako som ukázal, ale my máme aj dobrú disciplínu. Veď všetci sme sa zhodli a prijali sme ústavný zákon o rozpočtovej dlhovej brzde alebo zodpovednosti.

Ústavný zákon o rozpočtovej zodpovednosti resp. dlhovej brzde bol schválený v NR SR 8. decembra 2011. Hlasovalo zaňho 146 poslancov zo 147 prítomných. Zdržala sa hlasovania len Anna Belousovová (už nie členka SNS). Z uvedeného vyplýva, že R. Rafaj hovorí pravdu ak tvrdí, že ústavný zákon o dlhovej brzde prijali a zhodli sa na ňom všetci. Dátum zverejnenia analýzy: 12.12.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

Hlasovalo


Mám vám pripomenúť to, čo ste vy hovorili v roku 2018, keď sa menila vláda Pellegriniho a Fica? Však vy ste stáli na tlačovej besede, pán Matovič a prvý ste kričali, že nie je možné vybudovať vládu a len vymeniť pár figúriek, ale treba urobiť predčasné voľby, lebo si to ľudia želajú.

Predstavitelia OĽaNO vrátane Igora Matoviča v roku 2018 volali po predčasných voľbách a upozorňovali, že výmena čelných predstaviteľov a rekonštrukcia vlády nie je dostatočná. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

„Výmena figúrok totiž na obnovu dôvery v štát a jeho inštitúcie nestačí, najpoctivejším riešením sú predčasné voľby,” vyhlásila predsedníčka klubu OĽaNO Veronika Remišová po podaní demisie Roberta Fica v roku 2018 .

K predčasným voľbám sa v roku 2018 vyjadril aj Matovič. Vtedajšiu vládnu koalíciu označil za „v absolútnom rozklade” a „neschopnú sebarefexie”.

Za predčasné voľby v roku 2018 argumentoval nasledovne: „Naše hnutie podporuje vyhlásenie predčasných volieb, kde ľudia spravodlivo rozhodnú, komu dôverujú a komu zverujú moc nad Slovenskom. Rekonštrukcia vlády navrhovaná pánom prezidentom v tomto momente už nie je alternatívou. Slovensko potrebuje nový začiatok, keďže vláda nie je schopná spravovať dobre a spravodlivo našu krajinu."

K téme predčasných volieb zvolal Matovič viacero tlačových konferencií. Na tlačovej konferencii z 9. marca 2018 vyzval vtedajšieho premiéra Fica k odstúpeniu a k personálnej výmene v kľúčových štátnych inštitúciách. Vtedajšieho ministra vnútra Kaliňáka a policajného prezidenta Gašpara označil za figúrky a ich odstúpenie označil za nedostatočné. ( 11:39 )

Výrok hodnotíme ako ešte pravdivý vzhľadom k duchu vypovedaného na tlačovej konferencii z 9. marca 2018, hoci Remišovej vyjadrenie z tohto obdobia citácii zodpovedá viac.

v roku 2018
vyjadril
argumentoval
viacero
11:39


Najnovšie ministerka zahraničných vecí Nemecka priznáva, akú chybu so sankciami urobila nielen jej krajina, ale celá EÚ.

Ministerka zahraničných vecí Nemecka, Annalena Baerbock, v jednom rozhovore priznala možné negatívne dopady protiruských sankcií na Nemecko. V inom rozhovore však povedala, že zámerne preháňala. Baerbock sa konzistentne vyjadruje za podporu Ukrajiny a za dodržiavanie sankcií. V tomto kontexte teda jej výrok nemožno chápať ako označenie sankcií za “chybu”. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Ministerka zahraničných vecí Nemecka, Annalena Baerbock sa 20. júla 2022 vyjadrila , že v prípade ak Rusko odpovie na západné sankcie prerušením dodávok plynu, Nemecko nebude schopné podporovať Ukrajinu, pretože bude zaneprázdnené domácimi nepokojmi. (čas 43:10).

Nemecko ustúpilo v sankciách, keď umožnilo prevoz plynovodnej turbíny späť do Ruska. Pôvodne na turbíne vykonávali údržbu v Kanade, ktorá ju však na základe sankcií uvalených na ruskú ekonomiku po invázii na Ukrajine nechcela Gazpromu vydať.

Gazprom tak obmedzil dodávky plynu do Európy cez plynovod Nord Stream 1 najprv na 40% kapacity, neskôr len na 20%. Dôvodom majú byť technické ťažkosti spôsobené každoročnou údržbou turbín. Nemecko, ktoré je od ruského plynu závislé , previezlo turbínu na svoje územie a plánuje ju poslať do Ruska.

Baerbock v neskoršom rozhovore korigovala svoje vyjadrenia a povedala, že zámerne trochu preháňala. Dodala, že Nemecko bude uplatňovať sankcie aj v prípade, ak Rusko odstaví Nord Stream 1 úplne (čas 2:25). Bearbock sa konzistentne vyjadruje proti Ruskej agresii a za pomoc Ukrajine.

vyjadrila umožnilo vykonávali obmedzil neskôr závislé previezlo korigovala vyjadruje


... my sme našim partnerom podporili v regionálnych voľbách kandidátov na župana.

KDH vo voľbách do orgánov samosprávnych krajov (2009) vyjadrilo oficiálnu podporu P. Frešovi (kandidátov na post župana bratislavského samosprávneho kraja). Freša okrem KDH podporili aj SDKÚ-DS, SMK-MKP, OKS a SaS. Vyjadrenie podpory KDH v zvyšných krajoch nájdete tu .

podporu tu


Od roku 2006 nezačalo mesto Prešov stavať ani jediný nájomný byt.

Viacero zdrojov potvrdzuje, že od roku 2006 mesto Prešov nepostavilo žiadne nájomné byty. Rovnako sa nám nepodarilo nájsť žiadnu správu, ktorá by potvrdzovala zahájenie výstavby nových bytov. Výrok teda hodnotíme ako pravdivý. Príkladom mediálnych správ, ktoré citujú rok 2006 ako posledný rok výstavby je článok denníka SME alebo príspevok denníka Plus Jeden Deň. To, že sa nové nájomné byty v posledných rokoch v Prešove nestavali potvrdzuje aj Koncepcia (.doc) politiky sociálneho bývania dostupná na stránke mesta, ktorá si pre roky 2008 až 2013 vytýčila za cieľ nájsť vhodné pozemky a developerov pre spoluprácu a do roku 2013 aj začať s výstavbou bytov, avšak ako poukazujú vyššie uvedené články, nestalo sa tak. Posledné nájomné byty v Prešove, ktorých stavbu sa nám podarilo potvrdiť boli postavené na uliciach Sabinovská a Majakovského. Ich výstavba bola začatá v rokoch 2002 až 2003 a ukončená v rokoch 2006 až 2007. Venuje sa im napríklad táto správa dostupná na stránke mesta. Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

článok príspevok Koncepcia správa


Áno, pán Štefan Harabin bol zvolený za určitých pravidiel, ale zároveň platí a môžme si citovať rozhovor, ktorý dal vtedajší predseda ústavno-právneho výboru, pán profesor Mamojka do denníka Smer, kde jednoznačne hovoril, áno, tento rezort pripadol Mečiarovi, áno, bolo to svojim spôsobom politické rozhodnutie.

Pán Mamojka naozaj poskytol 26. apríla 2010 pre denník SME rozhovor, v ktorom sa rozoberal vtedajší stav súdnictva a na otázku, či sa aj Najvyšší súd obsadzuje politicky odpovedal takto : „ Keďže rezort spravodlivosti patrí HZDS, nedá sa úplne vylúčiť, že oblasť spravodlivosti v tom širšom zmysle, je vnímaná ako sféra patriaca politicky do sféry vplyvu HZDS ." V tomto rozhovore tiež tvrdil , že už od roku 1993 pri navrhovaní kandidátov na post predsedu Najvyššieho súdu hralo vždy politikum dôležitú úlohu. Pri otázke, do akej miery politické dohody ovplyvnili aj voľbu kandidátov na Ústavný súd, ktorých ste v tomto volebnom období volili takmer polovicu odpovedal pán Mamojka takto: „ Bola stranícka dohoda, kto koľko postov obsadí. Takže, samozrejme, že to bol aj výsledok politickej dohody ."

odpovedal
tvrdil
odpovedal
podľa (.pdf)


80 alebo 90 % marginalizovaných a sociálne najslabších skupín žijú v týchto troch krajoch (Košickom, Banskobystrickom a Prešovskom, pozn.).

Na základe našeho prepočtu z údajov EU SILC 2012 - indikátor na meranie chudoby, 80% ľudí ohrozených chudobou žije v najviac ohrozených krajoch ŽSK, PSK, KSK, BBSK a NSK. Počet chudobou ohrozených ľudí v BBSK, KSK a PSK je na úrovni 52% z celkového počtu chudobou ohrozených ľudí na Slovensku. Trebuľa teda neprávne tvrdí, že 80% až 90% marginalizovaných a najchudobnejších ľudí žije v KSK, BBSK a PSK. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Vychádzame z predpokladu, že marginalizované a sociálne najslabšie skupiny možno označiť ako skupiny, ktoré sú ohrozené chudobou. V Prešovskom, Košickom a Banskobystrickom kraji bol podľa údajov Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny za október 2013 zaznamenaný aj najvyšší počet poberateľov dávok v hmotnej núdzi (cca. 61 %). Toto číslo však nevyjadruje celkový podiel minimalizovaných a a sociálne najslabších skupín obyvateľov. Rovnako bola podľa EU SILC 2012 - Indikátory chudoby a sociálneho vylúčenia , s. 7 (.pdf), v uvedených krajoch zaznamenaná najväčšia miera v chudoby. Ku krajom najväčšmi ohrozených chudobou je tu však pripojený i Nitriansky kraj, ktorý zaznamenal väčšiu mieru ohrozenia chudobou ako Košický kraj. Vychádzame z predpokladu, že marginalizované a sociálne najslabšie skupiny možno označiť ako skupiny, ktoré sú ohrozené chudobou. "Podľa EU SILC 2012 bolo rizikom chudoby ohrozených 13,2 % obyvateľov Slovenska (približne 715 tisíc osôb)...Viac boli rizikom chudoby ohrození obyvatelia Nitrianskeho a Banskobystrického kraja a najvyššia miera rizika chudoby bola zaznamenaná v Prešovskom kraji (19,9 %)." Podľa EU SILC 2012 (s. 6) je 715 tisíc osôb ohrozených chudobou. Podľa vyjadrení Trebuľu je až 80% v BBSK, KSK a PSK (po prepočte cca 572 tisíc osôb). V PSK je 19,9% ohrozených chudobou. Celkový počet obyvateľov v PSK je na úrovni 814 527. Ohrozených chudobou je teda približne 162 tisíc osôb. V BBSK je ohrozených chudobou 15,6% osôb. Počet obyvateľov v BBSK je na úrovni 660 563. Ohrozených chudobou je teda 103 tisíc obyvateľov. V KSK je ohrozených chudobou 13,5% obyvateľov. Počet obyvateľov KSK je na úrovni 791 723. Ohrozených chudobou je teda približne 107 tisíc osôb. Spolu v KSK, PSK a BBSK je 372 tisíc osôb, teda približne 52% z celkového počtu chudobou ohrozených obyvateľov Slovenska. V NSK je ohrozených chudobou 15,9% obyvateľov. Počet obyvateľov NSK je na úrovni 689 867. Ohrozených chudobou je teda 110 približne tisíc obyvateľov. V ŽSK je ohrozených chudobou 12,7% obyvateľov. Počet obyvateľov ŽSK je na úrovni 689 867. Ohrozených chudobou je teda približne 88 tisíc obyvateľov. Len spočítaním počtu obyvateľov, ktorí sú ohrozených chudobou v BBSK, KSK, PSK a ŽSK, NSK dostaneme číslo približne 570 tisíc ľudí ohrozených chudobou - teda 80% z celkového počtu ľudí ohrozených chudobou . Podľa Dlhodobej koncepcie bývania pre marginalizované skupiny obyvateľstva a model jej financovania žijú 2/3 obyvateľov (cca. 67 %) týchto skupín na východnom Slovensku a v južných okresoch SR. Ide teda najmä o Prešovský, Košický a Banskobystrický kraj. Tento dokument je však z roku 2004, teda takmer 10 rokov starý. Túto informáciu potvrdzuje i Stratégia Slovenskej republiky pre integráciu Rómov do roku 2020 , s. 15 (.pdf), v ktorej je uvedené, že: "Rómovia sú najviac sústredení v Prešovskom, Košickom a Banskobystrickom samosprávnom kraji" ...Marginalizované rómske komunity vyžadujú najrozsiahlejšie okamžité intervencie v Prešovskom, Košickom, Banskobystrickom samosprávnom kraji." V tomto prípade ide len o Rómov, pričom dokument neudáva podiel marginalizovaných Rómov v KSK, BBSK a PSK. Taktiež dokument analyzuje situáciu len Rómov čo nemožno generalizovať na "minimalizovanú a sociálne najslabšiu skupinu ľudí". Do tejto skupiny patrí aj časť majoritnej populácie. Dátum zverejnenia analýzy: 25.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

počet

Dlhodobej koncepcie


Ja si myslím, že to bolo kontrolná misia vicekancelária nemeckej vlády a ministra hospodárstva, ktorý navštevoval predovšetkým severné krajiny EÚ a ako keby sa zaujímal ako si krajiny konsolidujú verejné financie. Jeho vyjadrenia boli úplne jasné. Povedal, že Slovensko by mohlo byť príkladom pokiaľ ide o konsolidáciu, pokiaľ ide o prijímané opatrenia a že pokiaľ sa niečo aj bude diať, tak, že Nemecko je pripravené so Slovenskom naďalej komunikovať a tieto vyjadrenia prichádzajú aj od ďalších predstaviteľov z EÚ.

Nemecký predstaviteľ skutočne navštívil Slovensko a vyjadril sa v zmysle, v akom ho cituje Robert Fico. Nepodarilo sa nám však nájsť vyjadrenia ďalších predstaviteľov EU v podobnom zmysle, výrok preto považujeme za neoveriteľný. Stretnutie slovenských vládnych predstaviteľov s nemeckým ministrom hospodárstva a technológií Philippom Röslerom (ktorý je zároveň aj podpredsedom nemeckej vlády) sa uskutočnilo dňa 24. augusta 2012 na Úrade vlády SR. Podľa agentúry SITA sa nemecký minister hospodárstva vyjadril pozitívne k opatreniam vytvoreným na konsolidáciu verejných financií a v súvislosti s tým zdôraznil dôveryhodnosť našej krajiny. Rösler na stretnutí skonštatoval : " Slovenská vláda nestojí len tak pred týmito číslami a nie je nečinná. Veľmi veľa robí pre to, aby znížila deficit a pred tým máme veľký rešpekt . Čo sa týka rastu, Slovensko ide naozaj príkladnou cestou ." Dátum zverejnenia analýzy: 10.09.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA skonštatoval


Každé jedno z týchto opatrení, ktoré robí ECB, ktoré navrhla EK, bolo testované na nemeckom ústavnom súde, každé jedno opatrenie bolo testované na Európskom súdnom dvore. A vo všetkých prípadoch dali súdne inštancie za pravdu tým opatreniam, ktoré sa prijali. Podporuje ich nemecká vláda

Maroš Šefčovič uplatňuje zovšeobecnenie, platné na všetky opatrenia v réžii Európskej centrálnej banky, resp. Európskej komisie (EK) v kontexte ekonomických opatrení pre záchranu eura a protikrítozových opatrení. Z toho dôvodu v zásade nie sme schopní potvrdiť platnosť výroku, rovnako ako nie sme schopní určiť ktoré presne opatrenia do tohto rámca spadajú. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Je pravdou, že nemecký ústavný súd, ktorý "uznáva obmedzenú platnosť úniového práva pred ústavou" (Cibulka, Ľ. et. al.: Ústavné právo SR I. - Štátoveda. Bratislava: Praf UK 2013), a preto sa jeho postoj k hlbšej integrácii vyhodnocuje ako skeptický, v poslednom období odobril viacero opatrení európskych inštitúcií, napr. stály euroval . Ešte v roku 2011 zamietol "sériu návrhov euroskeptikov zameraných na zablokovanie účasti krajiny na záchrane Grécka a iných krajín eurozóny" s poukázaním na skutočnosť, podľa ktorej "parlament musí mať v budúcnosti väčšie slovo pri schvaľovaní mimoriadnych záchranných balíkov pre iné štáty." V stanovisku , ktorým predložil sériu predbežných otázok ESD, však poukázal na možnú protiústavnosť niektorých plánovaných alebo rozpracovaných opatrení ECB, označovaných ako vykupovanie dlhopisov v rámci programu OMT (Outright monetary transactions — Priame monetárne transakcie). Je nutné skonštatovať, že k týmto opatreniam a teda ani ich testovaniu zatiaľ nedošlo. Šefčovič sa však odvoláva aj na ESD a práve ten len pred niekoľkými týždňami rozhodol, že jedna zo smerníc prijatých EK ( Smernica o uchovávaní údajov vytvorených alebo spracovaných v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných elektronických komunikačných služieb alebo verejných komunikačných sietí) odporuje právu na súkromie, ktoré je zakotvené v Charte základných práv EÚ. Nie je však jasné, či toto opatrenie spadá do oblasti, ktorú mal na mysli Maroš Šefčovič. Dátum zverejnenia analýzy: 28.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

euroval zamietol stanovisku Smernica odporuje


Odvolať vedúceho odboru školstva sa samozrejme dá, odvolať riaditeľa na priamo sa nedá, ale iniciovať určite.

Podľa zákona o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky, prechádza na samosprávne kraje "vymenúvanie a odvolávanie riaditeľov škôl a školských zariadení". Podmienky odvolania definuje zákon č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve.

zákona
Podmienky
596/2013
osobitného predpisu
zákona
Pozícia


Na našej malej 100-kilometrovej hranici slúži 900 policajtov.

Hranica dlhá 100 km spomínaná R. Kaliňákom predstavuje slovensko-ukrajinskú hranicu. Táto štátna hranica dlhá 97,8 km je zároveň najkratšou štátnou hranicou, ktorú Slovenská republika zdieľa so susednými štátmi. Čo sa týka počtu policajtov strážiacich túto štátni hranicu, posledné dostupné informácie sú z augusta 2014, a potvrdzujú Kaliňákov výrok. Údajný počet pohraničnej stráže na slovensko-ukrajinskej hranici bol v auguste 2014 podľa denníka Pravda 900 policajtov. Výrok na základe dostupných informácií hodnotíme ako pravdivý.

97,8 km
Pravda


Čiže povedali sme, v prvom rade, že my aj keď bude mať koalícia väčšinu, my za to zahlasujeme. (za navýšenie eurovalu, pozn.)

Predseda SMER-u pred hlasovaním o eurovale (18.augusta) inicioval stretnutia s lídrami koaličných strán, na ktorých chcel okrem počtov hlasov riešiť aj iné témy, ktoré súvisia spôsobeným SR v EÚ. Denník Pravda: Ak oslovené politické strany podľa Fica neprejavia záujem rokovať o týchto veciach, platí pôvodné stanovisko Smeru, že schválenie eurovalu v parlamente podporí len vtedy, ak zaň zahlasuje aj koaličná väčšina poslancov. Z dikcie vety znie výrok ako zavádzajúce, vzhľadom na to, že vytvára dojem bezpodmienečnej podpory Smeru pre navýšenie eurovalu, čo nie je pravda. Z pohľadu výrokovej logiky však hodnotíme Maďaričove tvrdenie ako pravdivé. Smer podporí navýšenie eurovalu v prípade ak s ním budú ostatné strany rokovať a prídu k nejakej bližšie neurčenej dohode, alebo aj vtedy, ak za zákon bude hlasovať celá vláda.

Denník Pravda:


Takže keď sa pred možno pol rokom zjavil návrh, návrh maďarskej ústavy, tak niektorí politici vo Francúzsku a Nemecku nahlas tento návrh kritizovali, vláda Slovenskej republiky mlčala.

Podobný výrok M. Maďariča sme už overovali , avšak v tomto prípade hovorí o tom, že už od zjavenia sa návrhu maďarskej ústavy stal predmetom kritiky zo strany Nemecka a Francúzska. Podľa viacerých zahraničných zdrojov ( UPI , Financial-magazine.net , Bloomberg.com ) nemecké ministerstvo zahraničných vecí vyjadrilo kritiku voči maďarskej ústave, pretože "nie je kompatibilná s európskymi hodnotami" . O konkrétnych reakciách francúzskych predstaviteľov sa nám zdroje nepodarili nájsť, ale televízia TA3 vo svojej reportáži zaradila aj túto krajinu spolu s Britániou a Španielskom medzi kritikov maďarskej ústavy. Rovnako v apríli na proces prípravy maďarskej ústavy prijalo stanovisko aj slovenské ministerstvo zahraničných vec í, v ktorom odmieta pokusy o zasahovanie do suverenity SR, vrátane uplatňovania kolektívnych práv osôb hlásiacich sa k národnostným menšinám.

overovali

UPI

Financial-magazine.net

Bloomberg.com

ministerstvo zahraničných vec


Kolaudačné rozhodnutie ja, ako primátor nemôžem nepodpísať. Práve takýmto konaním by mohla vzniknúť teoretická škoda (...).

Kolaudačné rozhodnutie je dokument, ktorým sa presne určí, na aký účel a za akých podmienok sa môže stavba používať. Konanie je začaté na návrh stavebníka. Pokiaľ stavebník ako navrhovateľ predloží všetky podklady nevyhnutné pre vydanie kolaudačného rozhodnutia a stavba je dokončená a užívania schopná, správne orgány sú povinné každú vec vybaviť včas a bez zbytočných prieťahov. V záujme tohto cieľa správne právo procesné upravuje aj lehoty, v ktorých sú správne orgány povinné vydať rozhodnutie. Nakoľko stavebník splnil všetky náležitosti pre vydanie kolaudačného rozhodnutia, Mesto Trnava ako príslušný správny orgán a stavebný úrad bolo povinné vydať kolaudačné rozhodnutie, a toto v zmysle zákona o obecnom zariadení má povinnosť podpísať primátor. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Kolaudačné
zákona
zákona
Kolaudačné
Stavebný
§ 49
žaloba


Minimálna mzda sa ukázala, že nemá žiadny vplyv negatívny na zamestnanosť.

Vzhľadom na analýzu (.pdf) Inštitútu finančnej politiky (IFP) pri Ministerstve financií SR zo dňa 12. januára 2016 nie je možné tvrdiť, že by sa skutočne dokázalo, že minimálna mzda nemá žiadny negatívny vplyv na zamestnanosť. IFP tvrdí, že minimálna mzda má určitý vplyv na zamestnanosť. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Analýze bol podrobený zjednodušený model vplyvu zvyšovania minimálnej mzdy bez zahrnutia iných kanálov vplyvu na zamestnanosť a ekonomiku, na základe medziročných údajov v období rokov 2008 až 2014, keď od roku 2009 po rok 2014 rástla minimálna mzda každoročne v priemere takmer o 5 percent. Autori priamo uvádzajú : " Ukazuje sa, že na Slovensku má zvýšenie minimálnej mzdy síce štatisticky významný, ale malý medziročný negatívny vplyv na zamestnanosť. (...) Zvýšenie minimálnej mzdy o 5 percent tak predstavuje nárast rizika byť nezamestnaným v nasledujúcom roku v priemere o 1 až 2,5 p.b. oproti populácii zamestnaných so zárobkom vyšším ako nová minimálna mzda. V absolútnom vyjadrení by 5-percentný nárast minimálnej mzdy negatívne ovplyvnil 1 000 až 2 700 zamestnancov, ak by sme prepočet spravili na reálnom počte ľudí v okolí minimálnej mzdy ." ( .pdf , s.6) O ďalších malých, ale negatívnych vplyvoch hovorí aj nasledujúca skutočnosť: " Vplyvy zvyšovania minimálnej mzdy na zamestnanosť sa ukazujú byť regionálne diferencované. V medziročných porovnaniach 2012-2013 a 2013-2014 bol vplyv nárastu minimálnej mzdy štatisticky významne vyšší pre jednotlivcov z Prešovského kraja v porovnaní s Bratislavským krajom. (...) Nárast minimálnej mzdy má tiež štatisticky významný negatívny vplyv na odpracované mesiace po zvýšení minimálnej mzdy v nasledujúcom roku. " (. pdf , s.7-8) Ekonómovia majú odlišné názory na skutočný vplyv minimálnej mzdy. Klasický prístup ju vníma ako prvok skôr s negatívnym efektom: zvyšuje nezamestnanosť, hlavne v chudobnejších regiónoch, škodí najviac nízkokvalifikovaným pracovníkom, atď. (pozri analýzu INESS z roku 2013 ). Iný pohľad má na vec Branislav Ondruš, ktorý spracoval analýzu (.pdf) pre Ministerstvo prácu, sociálnych vecí a rodiny SR s cieľom " obhájiť politiku súčasnej vlády Slovenskej republiky v oblasti minimálnej mzdy. Jej zámerom je reagovať na pochybnosti a neustále spochybňovanie úsilia vlády Roberta Fica o viditeľné a citeľné zvyšovanie minimálnej mzdy v čase, keď slovenská ekonomika zaznamenáva slušný rast po vážnom krízovom období. " Rozdielne vnímanie fenoménu minimálnej mzdy zamestnáva ekonómov z celého sveta, ktorí sa snažia cez simulácie a analýzy skutočných situácií zistiť pravdu. Existuje široká škála publikácií, ktoré vnímajú negatívne stránky zavedenia, alebo zvýšania minimálnej mzdy (napr. The Effects of Minimal Wages on Employment , Effects of Minimal Wages on Employment Dynamics ), a aj mnoho takých, ktoré negatívny efekt nevnímajú vôbec, alebo skoro vôbec (napr. Why does the Minimal Wage have no Discernible Effect on Employment? , A Case-Study of the Fast-Food Industry in New Jersey and Pennsylvania ).

analýzu

.pdf

pdf

analýzu

analýzu


...veľakrát bola na stole (počas pravicových vlád, pozn.) otázka zrušenia minimálnej mzdy, ako inštitútu.

O možnosti zrušenia minimálnej mzdy sa uvažovalo v roku 2005 (Kaník) a 2010 (SaS). V roku 2005-2006 zrušenie minimálnej mzdy sa nedostalo do legislatívneho návrhu a v roku 2010 sa nedostalo ani do Programového vyhlásenia vlády I. Radičovej. SaS chcela zrušiť minimálnu mzdu len ak bude platiť odvodový bonus. Mikloš v roku 2006 a 2010 navrhoval len čiastočné zrušenie pre - zrušenie minimálnej mzdy pre dlhodobo nezamestnaných. Viackrát o návrhu na zrušenie minimálnej mzdy uvažovalo. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V roku 2004 požadovali zrušenie minimálnej mzdy zamestnávatelia (RÚZ). Vtedy ministerstvo reagovalo, že o zrušení minimálnej mzdy neuvažuje. Jedným z dôvodov bol, že je na neho naviazaných viacero zákonov.

V roku 2005 bola skutočne na stole otázka zrušenia minimálnej mzdy. Kaník nebol proti zrušeniu minimálnej mzdy, ktorý navrhovali zamestnávatelia a takýto návrh považoval Kaník za legitímny a správny. K návrhu sa Ministerstvo práce stavalo zdržanlivo, no principiálne ho neodmietalo. Vláda čakala ako dopadne dohoda medzi zamestnávateľmi a odborármi a nenavrhovala vlastné riešenie. Nakoniec došlo v septembri 2005 k dohode zvýšiť minimálnu mzdu. Pavol Rusko ako minister hospodárstva odmietol myšlienku zrušenia minimálnej mzdy

V roku 2006, pred parlamentnými voľbami, SDKÚ nenavrhovalo zrušenie minimálnej mzdy. Navrhovalo doplácať podnikateľom tak, aby nemuseli dávať túto mzdu.Prišli teda s návrhom znížiť náklady zamestnávateľom pri tejto skupine zamestnancov. Ministerka práce zdôraznila , že inštitút minimálnej mzdy bol podľa jej názoru a podľa názoru SDKÚ veľmi potrebný.

Ani jedna z vtedy koaličných strán nemala v programe zrušenie inštitútu minimálnej mzdy ako takého. SDKÚ navrhovala zrušenie minimálnej mzdy len pre dlhodobo nezamestnaných.

Po voľbách v roku 2006, vláda R. Fica rezolútne odmietla akékoľvek úvahy o zrušení minimálnej mzdy.

SaS v roku 2010 pred voľbami avizovala , že je za zrušenie minimálnej mzdy. Po voľbách v roku 2010 sa zrušenie minimálnej mzdy nenachádzalo ani v Programovom vyhlásení vlády. Mihál 9. augusta 2010 pre rádio Slovensko povedal (prepis Newton Media):

"To neznamená, že by sme navrhovali, hovorím teraz za vládu, zrušenie minimálnej mzdy. Inštitút minimálnej mzdy uznávajú aj sociálni partneri, ale treba jednoznačne definovať tie mantinely možnosti zvyšovania minimálnej mzdy."

Minister Mihál presadzoval myšlienky zrušenia minimálnej mzdy z dlhodobého hľadiska. Ivan Mikloš bol naďalej len za čiastočné zrušenie minimálnej mzdy - zrušenie minimálnej mzdy pre dlhodobo nezamestnaných.

Pre SME (15. júla 2011) Mihál ohľadom minimálnej mzdy odpovedal nasledovne:

Zrušenie minimálnej mzdy by nebola dobrá cesta? „Áno, a z dlhodobého hľadiska to presadzujem. Máme to aj v programe strany, ale s tým, že sa zavedie odvodový bonus. Ľuďom, ktorí nemajú dostatočné vzdelanie, a preto by bez minimálnej mzdy dostávali veľmi nízke platy, štát doplatil sociálnu dávku, aby zlepšil ich sociálnu situáciu. Ale kým odvodový bonus nebude, minimálnu mzdu by sme mali ponechať. Aj keď je to škoda, lebo to blokuje vznik nových miest, kde je nízka pridaná hodnota.“

SaS mala v programe na rok 2012 zrušenie minimálnej mzdy.

požadovali Kaník zrušeniu Ministerstvo čakala zvýšiť zrušenia nenavrhovalo zdôraznila navrhovala odmietla avizovala nenachádzalo zrušenia čiastočné SME programe


Teraz k septembru sme neumiestnili (do MŠ, pozn.) tuším 71 detí, keď sa nemýlim.

Koncom augusta 2014 informoval vedúci kancelárie primátora mesta Vladimíra Butka (KDH), že v školskom roku 2014/2015 sa nepodarilo umiestniť 71 detí do materských škôlok. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Trnava-live.sk , 28. augusta 2014: "V materských školách v zriaďovateľskej pôsobnosti mesta Trnava bude v blížiacom sa školskom roku 1768 detí. Novoprijatých detí v materských školách je 533. “ V školskom roku 2014/15 zostalo do materských škôl neumiestnených 71 detí, ktoré spĺňali kritériá pre prijatie do MŠ v Trnave . Táto potreba by mala byť pokrytá od januára 2015, kedy budú po ukončení rekonštrukcií priestorov v základných školách otvorené tri nové triedy,” informoval vedúci kancelárie primátora Pavol Tomašovič." Aktualizovaný rozpočet mesta Trnava neuvádza koľko detí nedostalo miesto v materskej škôlke. Dátum zverejnenia analýzy: 06.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Butka

Trnava-live.sk


Teraz sme sa dozvedeli, že ide sa robiť nejaká rekonštrukcia radikálna na súdoch, ale idú to robiť tí istí ľudia, ktorí sú za to zodpovední, sú v tých komisiách, minister Borec, nedávno premiér navštívil ministerstvo spravodlivosti a povedal, že funguje báječne.

Vláda SR skutočne plánuje zásadnejšie zmeny v súdnictve, no o konkrétnych opatreniach zatiaľ verejnosť nebola informovaná. Nie je však pravda, že by premiér R. Fico navštívil ministerstvo spravodlivosti len nedávno. Jeho návšteva ministerstva sa uskutočnila ešte v októbri 2012, kedy premiér vyjadril spokojnosť. Preto hodnotíme výrok S. Martinčka ako zavádzajúci. O nespokojnosti Vlády so súdnictvom a o zásadnejších zmenách sa začalo hovoriť až začiatkom roku 2014. TASR (11. január 2014): "Vláda SR stráca trpezlivosť so stavom slovenskej justície. Na dnešnej tlačovej konferencii to vyhlásil predseda vlády SR a kandidát na prezidenta Robert Fico (Smer-SD)." Následne R. Fico ohlásil prípravu zmien v justícii. O konkrétnych opatreniach bol zatiaľ informovaný len premiér, nie verejnosť. SITA (Webnoviny.sk, 22. január 2014): "Minister spravodlivosti podľa Fica v súčasnosti pripravuje radikálne opatrenia v justícii. ... Predseda vlády však nespresnil, o aké opatrenia ide. Dodal len, že je potrebné začať robiť rozhodnutia, ktoré zvýšia dôveryhodnosť justície." Dátum zverejnenia analýzy: 27.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

návšteva TASR SITA


Ten utorok 28. (januára, pozn.) malo by sa konať zasadnutie parlamentu (ukrajinského, pozn.), ktorý by mal sa vyjadriť k tým 11 sporným zákonom.

Je pravdou, že na 28. januára 2014 je naplánované mimoriadne zasadnutie ukrajinského parlamentu. predmetom zasadnutia budú sporné zákony a súčasná situácia na Ukrajine. Podľa KyivPost (23. januára 2014), mimoriadne zasadnutie ukrajinského parlamentu je na programe o 10:00 v utorok 28. januára 2014. KyivPost cituje zo stránky ukrajinského parlamentu. Rovnako informuje aj žurnál New Eastern Europe . Oficiálna stránka ukrajinského parlamentu informuje, že predmetom zasadnutia bude súčasná situácia na Ukrajine a spôsoby ako ju vyriešiť. Predmetom zasadnutia budú aj sporné zákony. "The issue regarding current situation in the state and the ways to solve the political crisis in Ukraine through peaceful means will be considered during the extraordinary session on January 28. ... Volodymyr Rybak (predseda ukrajinského parlamentu, pozn.) noted also that the laws adopted on January 16 have come into force. He said that in case the deputies have any observations to their content, they should prepare the respective amendments to any of these laws and the Parliament will consider them. “As of today, there is no other legal way,” he claimed." Spolu bolo prijatých až 11 sporných zákonov, pričom sa hlasovalo netradične rukami. Dátum zverejnenia analýzy: 27.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

KyivPost
New Eastern Europe
stránka
prijatých


No, bol by (konflikt záujmov, pozn.), máte pravdu, keby zmluva nebola zrušená v tom momente, keď sa o tom dozvedel pán štátny tajomník... ešte pred tým, čo by vôbec médiá zistili, že je taký nejaký problém...

Zmluva medzi HC a Národnou agentúrou pre rozvoj malého a stredného podnikania, podpísaná 21. júla, bola vypovedaná dňa 16. augusta. Na zákazku, ktorú dostala firma Hayek Consulting už po voľbách upozornil 17. septembra Matúš Burčík zo SME. Teda v dobe, kedy už firma od zmluvy odstúpila a rovnako aj obaja štátni tajomníci neboli spolumateľmi firmy.

upozornil


Rakúsko, si vo svojom hlavnom meste dokázal za európske peniaze vybudovať dokonca úplne novú železničnú stanicu.

Výrok povyžujeme za nepravdivý, pretože viaceré zdroje uvádzajú ukončenie výstavby celého projektu viedenskej železničnej stanice do roku 2015. O rekonštrukcii užhorodskej stanice sa demagogu.sk nepodarili nájsť bližšie informácie. Trend reality uviedol 2. novembra 2006: "Na 60 hektároch vyrastie do roku 2015 moderná polyfunkčná štvrť BahnhofsCity. Približne dvadsaťdva miliárd korún má v prepočte stáť nová hlavná vlaková stanica vo Viedni. Projekt za 600 miliónov eur má byť kompletne dokončený v roku 2012, otvoriť ho však majú už o rok skôr. Ďalšie vyše dve miliardy eur zhltne výstavba infraštruktúry v okolí stanice, kde vyrastú nové byty, kancelárie i obchody. Celá štvrť, ktorej bude dominovať práve centrálne vlakové nástupisko sa má rozprestierať na celkovo 59 hektároch neďaleko zámku Belvedere pri stanici Südbahnhof a súčasnej zastávke metra a rýchlodráhy Südtiroler Platz na východnom okraji širšieho centra rakúskeho hlavného mesta. Projekt už schválila dozorná rada Rakúskych spolkových železníc (ÖBB), začiatok prepojenia staníc metra, rýchlodráhy a železnice je naplánovaný na budúci rok, výstavba novej stanice na rok 2009. Mesto Viedeň prisľúbilo prispieť sumou 130 miliónov eur." Oficiálna stránka rakúskych železníc: "The first four tracks of the Vienna Central Train Station, which is currently under construction, will commence operations with the introduction of the new timetable on Dec., 9th 2012. For the first time ever, it will now be possible to connect trains coming from the east with ones coming from the south and north. For passengers, this offers new transit options within the Vienna S-Bahn network. The western axis will be integrated upon completion of the Central Train Station in 2015. " Internetová stránka Wien info: "Vienna’s new Central Station entered partial operation at the beginning of December 2012. After a remodeling phase lasting five years, the Vienna-Mitte station presents itself with a new, modern design and also offers numerous shopping possibilities with "The Mall". The project is set for completion in April 2013. The new Vienna Central Station also entered into partial operation together with the new ÖBB timetable at the beginning of December 2012. Four platforms and one through track have been in use since the opening. The local trains of the Ostbahn now stop at the Central Station, and the temporary Ostbahnhof has been closed. Completion of the redesigned station is planned for the end of 2014 ." ASB.sk - Odborný stavebný portál 3. decembra 2012: "Vo Viedni sa realizuje jeden z veľkých dopravných projektov v Európe, výstavba hlavnej železničnej stanice spolu s autobusovou stanicou. Výstavbou hlavnej stanice sa prepojí bývalá východná a južná železničná stanica. Súčasťou hlavnej stanice bude aj obchodné centrum. V okolí budúcej hlavnej stanice vzniká rozsiahle mestské centrum, ktoré bude takpovediac mestom v meste. V blízkosti projektu hlavnej železničnej stanice bude vytvorená nová obytná štvrť na rozlohe 59 hektárov vrátane parku rozprestierajúcom sa na rozlohe 8 hektárov. Na predmetnom území sa bude nachádzať 5000 bytov, kancelárie, škola a škôlka. Podľa časového plánu by v decembri 2012 mala byť otvorená časť hlavnej stanice. V rokoch 2013-2014 má byť dokončený projekt stanice a dokončené prvé byty spolu s časťou parku. V roku 2015 má byť ukončený celý železničný projekt ."

Trend reality uviedol 2. novembra 2006:

Oficiálna stránka rakúskych železníc:

Internetová stránka Wien info:


Nakoniec Rada Európy povedala jasne, že na Slovensku sa podarilo skrátiť to, čo je najväčším problémom, skrátiť trvanie súdneho procesu. Čiže sa zväčšila vlastne vymožiteľnosť práva.

wcd.coe.int : "Efektivita aplikovaných opatrení Na základe štatistík poskytnutých slovenskými orgánmi priemerná dĺžka občianskeho súdneho konania v niekoľkých posledných rokoch bola nasledovná: 2002 15.18 mesiaca 2003 16.56 mesiaca 2004 17.56 mesiaca 2005 16.86 mesiaca 2006 15.40 mesiaca 2007 15.06 mesiaca 2008 14.07 mesiaca 2009 13.00 mesiaca"

wcd.coe.int


...o personálnych otázkach sa vždy rozhoduje tajne. Predseda parlamentu sa volí tajne, podpredsedovia sa volia tajne aj prezident aj prezident.

Predseda a podpredsedovia NR SR sa volia tajne, tajne sa volí napr. i špeciálny prokurátor . Prípad prezidenta je špecifický, pretože volebné právo občanov SR je tajné vždy. R. Fico mal zrejme namysli nepriamu voľbu prezidenta SR pred rokom 1999.

Predseda a podpredsedovia NR SR
špeciálny prokurátor
nepriamu voľbu


Takže to tri P, keby znamenalo to, čo má, je to vyvážené aj z hľadiska rizík, aj z hľadiska profitu medzi koncesionára na jednej strane, kde je staviteľ plus banky a na druhej štát, naši občania, naši ľudia. Ja porovnávam len stavebné náklady. (v prípade úspory 700 miliónov eur na štyroch úsekoch, pozn.)

J. Fígeľ hovorí o štyroch úsekoch budovanej diaľnice D1, ktoré boli počas minulej vlády súčasťou 1.balíka PPP projektov.

SME Svinia-Fričovce


A u nás za roky 2013, 2014, 2015 a 2016 bolo navýšenie teda 5 % za tie tri roky a štvrtý rok 4 %, ale iba pre pedagogických a odborných zamestnancov.

V rozmedzí rokov 2013 - 2015 každoročne rástli platy pedagogických zamestnancov o 5% a pre rok 2016 je podľa rozpočtu naplánované navýšenie o 4%. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V roku 2013 nastalo zvýšenie platov pedagogických zamestnancov v regionálnom školstve o 5 %. Nárast miezd o 5 % vláda schválila aj pre nepedagogických zamestnancov. V roku 2014 nastalo ďalšie zvyšovanie platov pedagogických aj nepedagogických zamestnancov. Pedagógom na vysokých a stredných školách sa platy zvýšili o 5% (priemerne o 42 eur) a nepedagogickým zamestnancom sa platy zvýšili o 2 % (o 16 eur). V roku 2015 sa zvýšili platy pedagogických a odborných zamestnancov v regionálnom školstve o 5%. Tento nárast umožnilo zvýšenie rozpočtu na tento účel o 50 miliónov eur. O zvyšovaní platov v roku 2016 informuje napríklad stránka Odborového zväzu pracovníkov školstva a vedy na Slovensku nasledovne: " Po veľmi náročných rokovaniach sa v otázke platov sociálni partneri nakoniec dohodli, že v roku 2016 dôjde k zvýšeniu tarifných platov všetkých zamestnancov školstva (pedagogických, nepedagogických aj odborných) na všetkých typoch škôl a školských zariadení, bez ohľadu na zriaďovateľa, vrátane vysokoškolských zamestnancov, o 4%. "

V roku 2013
V roku 2014
5%
nepedagogickým zamestnancom
V roku 2015
2016


V mnohých osadách, kde boli 90% nezamestnanosti, sú dneska už 30% zamestnanosti, čo je vlastne úplná novinka.

Minister vnútra SR nešpecificky odkazuje na rómske osady, v ktorých stúpla zamestnanosť. Nakoľko ÚPSVaR ponúka štatistiky o nezamestnanosti len v okresoch, nie v obciach alebo osadách výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa publikácie Rómovia a sociálne dávky, publikovanej inštitútom INESS v roku 2014 majú tieto okresy na Slovensku najvyšší počet rómskej populácie - Revúca (31,5 %), Rimavská Sobota (28,3 %), Gelnica (27,1 %), Kežmarok (26,3 %), Rožňava (22,7 %), Spišská Nová Ves (22,5 %),Košice-okolie (21,8 %), Vranov nad Topľou (21,6 %). ( .pdf , s. 16) Nasledujúca tabuľka zobrazuje percentuálnu hodnotu nezamestnanosti v okresoch s najvyšším počtom rómskej populácie v roku 2017 ( .xls , december 2017, tab. 2) a v roku 2006 ( .xls , december 2006, tab. 1), kedy sa Robert Kaliňák stal ministrom vnútra. Ako najznámejší príklad úspešnej integrácie Rómov na Slovensku je označovaná zlepšenie spolužitia s rómskou komunitou a výrazne zníženie nezamestnanosti v rómskej komunite vo východoslovenskom Spišskom Hrhove. Ako o tom sám starosta Vladimír Ledecký hovoril "Rómovia v čase jeho nástupu (v roku 1998, pozn.) do úradu žili v chatrčiach bez elektriny, takmer všetci boli nezamestnaní a pätina detí chodila do takzvaných špeciálnych škôl, kde ich málo naučili a oddelili od ostatných detí." V septemberi 2017 nezamestnanosť Rómov podľa New York Times klesla k 20 percentám. Dátum zverejnenia analýzy: 22.01.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

publikácie .pdf .xls .xls hovoril podľa


Pán premiér Heger, rovnako pán Naď hovoria o tom, že vojská Ruskej federácie sa zastavia na pobreží Atlantického oceánu.

Z verejne dostupných zdrojov tím Demagog.sk nedohľadal výroky dočasného predsedu vlády Eduarda Hegera ( ) a dočasného ministra obrany Jaroslava Naďa (Demokrati) o tom, že by sa vojská Ruskej federácie zastavili na pobreží Atlantiku. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Heger aj Naď sa o Rusku, ruskej invázií a možných dôsledkoch aj pre Slovensko vyjadrili rôznymi spôsobmi, nedohľadali sme však výroky o tom, že by sa ruské vojská zastavili na pobreží Atlantického oceánu.

Heger na Svetovom ekonomickom fóre v Davose 2022 povedal (0:28): „Ak Ukrajina zlyhá, na rade je Slovensko.“

Taktiež v rozhovore pre The Jerusalem Post upozornil , že sa nedá vylúčiť možnosť, že sa Putin zameria aj na Slovensko. Prirovnal to k situácií, keď Rusi najskôr obsadili Krym a neskôr sa rozhodli dobyť celú Ukrajinu.

Vo svojom príhovore počas cesty na Ukrajinu 31. marca 2023 sa minister Naď vyjadril : „Jedine s naším prispením dokážu Ukrajinci toto zlo konečne zastaviť a ochrániť tak aj nás a naše domovy.“

Výrok podpredsedu parlamentu Blanára hodnotíme ako nepravdivý, pretože z verejne dostupných zdrojov sme nedohľadali tvrdenia Hegera či Naďa podobné takému, ktoré spomenul Blanár.

Jurajovi Blanárovi sme poskytli priestor na vyjadrenie, do zverejnenia relácie 17. 5. 2023 ho však nevyužil.

povedal upozornil vyjadril


My (Slovensko, pozn.) sa venujeme automobilovému priemyslu posledných 15-18 rokov.

V súčasnosti pôsobia na Slovensku celkovo tri automobilové závody - Volkswagen Slovakia, Kia Motors Slovakia a PSA Slovakia. Automobilový priemysel na Slovensku odštartoval príchod automobilky Volkswagen už v roku 1991, pričom svoju výrobu začala o rok neskôr. Podľa výroku ministra financií Petra Kažimíra sa Slovensko venuje tomuto priemyslu posledných 15-18 rokov, avšak podľa dostupných údajov sa danému odvetviu venujeme už vyše 25 rokov. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Slovenský posun medzi prosperujúce svetové centrá v automobilovom priemysle sa začalo v skorých 90-tych rokoch, kedy sa nemecká automobilová spoločnosť Volkswagen rozhodla vybudovať závod na výrobu automobilov pri Bratislave. Ako uvádza Slovenská agentúra pre rozvoj investícií a obchodu (SARIO), odvtedy sa Volkswagen stal najväčším výrobným koncernom s vedúcim postavením vo vývoze na Slovensku. Volkswagen ako prvá slovenská automobilka pôsobí na našom území už od roku 1991. Automobilka sa rozhodla rozšíriť pole svojej pôsobnosti do vtedajšej ČSFR a zapojením sa do štátom organizovanej medzinárodnej súťaže o vytvorenie spoločného podniku so štátnym podnikom Bratislavské automobilové závody založila podnik Volkswagen Bratislava, s. r. o. V roku 1999 odkúpila 20% podiel BAZ v spoločnej firme a začala pôsobiť so 100 % vlastníctvom pod názvom Volkswagen Slovakia, a. s. Dôležitým krokom pre rast automobilového priemyslu na Slovensku bol taktiež aj príchod silných automobiliek PSA Peugeot-Citroën z Francúzska a KIA Motors z Južnej Kórey, kde obidva koncerny začali svoju výrobu v roku 2006. V súčasnosti prebieha výstavba a nábor zamestnancov do ďalšej automobilky. Podľa slov šéfa projektu Alexandra Wortberga výstavba nitrianskeho závodu Jaguar Land Rover postupuje a závod by mal prevádzku a výrobu spustiť do konca roku 2018. Tzv. automobilizmus bol prítomný už od začiatku 20. storočia aj v bývalom Československu. Vtedy však všetka výroba bola sústredná na území súčasného Česka. Úžitkové a osobné vozidlá vyrábala napríklad česká Tatra Kopřivnice, k vývoji automobilizmu prispel aj štátny podnik Československé autobusové opravovne (ČSAO). Ďalšími dôležitými hráčmi boli aj Trnavské automobilové závody (TAZ) a Bratislavské automobilové závody (BAZ). Dátum zverejnenia analýzy: 12.02.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

odštartoval
uvádza
pôsobiť
príchod
Jaguar Land Rover
prítomný


...na to, aby bolo legitímne toto referendum (V Škótsku pozn.), potrebuje získať súhlas britskej vlády. A toto je už samozrejme, odkázala premiérka Theresa Mayová, že nemá očakávať až dovtedy, kým nebudú ukončené rokovania, čo je zase na druhej strane legitímne,

Poslanec Martin Klus správne pomenoval proces vyhlásenia referenda v Škótsku o nezávislosti od Spojeného kráľovstva, kde je napriek existencii samostatného zákonodárneho orgánu Škótska potrebný súhlas vlády Spojeného Kráľovstva. Theresa May, súčasná premiérka, sa tiež vyjadrila , že nedovolí konanie referenda o vystúpení Škótska zo Spojeného kráľovstva, kým nebude proces Brexitu dokončený. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

súhlas
vyjadrila
unitárny
parlamenty
Businessinsider
vládneho portálu
konalo
odmietla
dokončený
Pohľad
hlasovalo
hlasovaní


Prípad (Gorila pozn.) vyšetroval Úrad boja proti korupcii, bol jej vzatý tento prípad vojenskou prokuratúrou, ktorá ho následne zastavila z mne neznámych dôvodov.

Podľa informácií denníka SME (28. decembra 2012) prípad Gorila vyšetroval Úrad boja proti korupcii od novembra 2010 do júla 2011, keď prípad prevzala vojenská prokuratúra . Tá v septembri oznámila, že prípad zastavila. Ďalej denník informuje, že riaditeľ Úradu boja proti korupcii Peter Kovařík žiadal o zbavenie mlčanlivosti v tejto kauze. Peter Kovařík: „Na základe obdržaných odpovedí nebolo možné vykonať ďalšie procesné úkony.“ Prípad teda stroskotal na nezbavení mlčanlivosti príslušníkov SIS, ktorý odposluchy robili

SME

Aktuálne.sk


Aktuálne skoro 90 000 žiadostí sme prijali za mesiac marec, bolo to 64 000, ktoré už boli spracované, 48 000, ktoré už boli vyplatené. Celkovo to bolo 26,6 milióna EUR a pomohlo to 281 916 zamestnancom alebo SZČO. Pre porovnanie v Českej republike, ktorá ponúka obdobnú pomoc podobného typu, tak do konca minulého týždňa, odkedy máme údaje, spracovali iba 31 000 žiadostí a je to na 283 000 pracovníkov. My sme polovičná krajina ako Česko, napriek tomu sme vyplatili viac žiadostí o približne na ten istý počet ľudí ako v Česku.

Zhodou okolností spustilo Česko svoj program pomoci firmám, zamestnancom a podnikateľom (Kurzarbeit) v ten istý deň ako Slovensko. Milan Krajniak však porovnáva údaje k dvom rozlišným dátumom - pri Česku si vzal čísla z 6. mája, pri Slovensku zo 14. resp. 15. mája. Keby porovnával rovnaké časové obdobia, výsledok a hodnotenie by vyzeralo inak. K 15. máju Slovensko stále spracovalo a vyplatilo na obyvateľa viac žiadostí ako Česko - nie však „ na ten istý počet ľudí”. K 15. máju česká pomoc zasiahla 486-tisíc (a nie 283-tisíc) pracovníkov. Navyše, Česko však stihlo spracovať a podpísať dohody s takmer všetkými žiadateľmi - Slovensko nie. Keďže Milan Krajniak porovnáva čísla z dvoch rôznych dátumov (čo skresľuje výsledok) a korektné porovnanie rovnakého časového úseku mení časť jeho záveru ( „ na ten istý počet ľudí”), hodnotíme jeho tvrdenie ako zavádzanie. Pomoc na Slovensku 6. apríla spustilo slovenské Ministerstvo práce program Prvej pomoci, cez ktorý posiela peniaze firmám, zamestnancom a živnostníkom zasiahnutým pandémiou. Na webe uvádza , že k 14. máju spracovalo 61-tisíc dohôd a odoslalo 44-tisíc platieb. Celkový objem vyplatenej pomoci v rámci nástroja tzv. kurzarbeit vyčíslilo na 31,8 miliónov eur, pomohla 243-tisíc ľuďom. Pomoc v Česku České Ministerstvo práce a sociálních věcí spustilo program ochrany zamestnanosti Antivirus tiež 6. apríla - v tento deň začali prijímať žiadosti. K 15. máju - teda takmer rovnakému dátumu, k akému sú čísla za Slovensko - spracovali a odoslali na vyplatenie 52 027 žiadostí (97 percent všetkých došlých). Podporili 486-tisíc zamestnancov, ktorým vyplatili takmer 4 miliardy eur - v prepočte 144 miliónov eur. Čísla, ktoré pri Česku spomína Milan Krajniak, platili k 6. máju. Vtedy mal štát v rámci programu Antivírus vyplatených 31-tisíc z 50-tisíc žiadostí. Týkali sa 283-tisíc pracovníkov, suma na ich účtoch dosiahla 1,97 miliardy korún - teda 72,6 milióna eur.

spustilo uvádza spustilo Antivirus začali Podporili platili


Ešte jedna poznámka pán Kiska k tomu, že svet nie je čiernobiely. Ja s tým súhlasím, ale zmeniť v priebehu štyroch mesiacov odpoveď na túto otázku, sa mi nezdá úplne kóšer. My sme spolu sedeli na pôde Paneurópskej VŠ a dostali ste otázku, či by ste chodili na Summity EÚ a tam ste povedali, že “áno”.

Prezidentská diskusia na Paneurópskej vysokej škole sa odohrala 10. októbra 2013. Záznam z nej zverejnil Radoslav Procházka na svojom Youtube účte. Jedna z moderátorských otázok sa zamerala na navštevovanie Summitov EÚ (od 1:28:15). Andrej Kiska skutočne uvádza, že by Summity EÚ navštevoval: “Určite by som išiel do Bruselu. Problém, ktorému my, ako členovia Európskej únie čelíme, je, že z Európskej únie, ktorá mala byť otvorený priestor pre slobodný trh, pre viac práce, pre voľný pohyb tovarov, sa stáva pomaly orgán, ktorý nám diktuje a kontroluje náš denný život. Preto napríklad Veľká Británia uvažuje dokonca o vystúpení z Európskej únie, takže to by bola presne problematika, ktorú by som tam nastolil, o tom, aké presné pravidlá, aký dopad na reálny život ľudí to má.”

odohrala zverejnil


...kontrola tam momentálne je (...) Komisia má povinnosť, keď má dojem, že by mohlo dôjsť k nejakému problému, má povinnosť už akoby preventívne konať.

Ministerka školstva Martina Lubyová vo výroku spomína kontrolu Európskej komisie, ktorá má preverovať výzvu na predloženie projektov na čerpanie eurofondov a ktorá bola ohlásená v septembri 2017. Avízovaný audit zo strany EÚ sa spája s kauzou dvoch podozrivých výziev ministerstva školstva za mandátu Petra Plavčana. Podľa jeho slov z júla 2017 o kontrolu z EÚ požiadalo priamo jeho ministerstvo, avšak dôvodom záujmu Európskej komisie môže byť i medializácia kauzy či výzva od rektorov vysokých škôl. Európska komisia v spolupráci s Európskym dvorom audítorov, poverila Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF), aby záležitosť prešetril. EÚ inštitúcie môžu vykonávať i námatkové kontroly, prešetrenie nakladania s finančnými prostriedkami EÚ a prevencia podvodov je taktiež v ich záujme. Výrok ministerky školstva Martiny Lubyovej preto hodnotíme ako pravidivý. Výrok sa vzťahuje ku kauze eurofondov v rezorte školstva a bol súčasťou odpovede na otázku redaktora týkajúcu sa nevyčerpaných eurofondov. Ako redaktor Norbert Dolinský formuloval vo svojej otázke, napriek tomu, že opozícia kritizuje, že v nedávnej kauze mohlo ísť o sporné čerpanie eurofondov, Európska komisia sa rozhodla ich čerpanie nezastaviť. Toto stanovisko Európskej komisie Lubyová vysvetlila tým, že v kauze stále nefigurujú žiadne konkrétne zistenia, preto neboli jej rezortu na stretnutí s európskou komisárkou Corinou Cretu vyčítané žiadne konkrétne body. Zistenia môže priniesť až kontrola, ktorá podľa jej výroku práve prebieha. Preto spomínané stretnutie a výzvy Európskej komisie sú údajne zatiaľ iba preventívnym konaním. Výzva na predkladanie projektov je informáciou pre žiadateľov o nenávratné finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov Európskej únie (z eurofondov). Ministerstvo školstva pod vedením Petra Plavčana vypísalo dve veľké výzvy na predloženie prejektov. Jedna bola určená na Dlhodobý strategický výskum (DVS) a druhá na Priemyslené výskumno-vývojové centrá (PVVC), obe vo výške takmer 300 miliónov eur. Ako informuje článok týždenníka TREND, výzva PVVC bola "... ukončená a s väčšinou úspešných žiadateľov už štát uzavrel zmluvy..." Po spustení kritickej odozvy zo strany opozície, médií, po proteste rektorov vysokých škôl a po doručení listu z Európskej komisie, slovenská vláda zrušila druhú výzvu na DVS ešte pred popisom zmlúv s víťaznými firmami. Listom totiž Európska komisia pozastavila vyplatenie eurofondov v štyroch výzvach pod ministerstvom školstva, vrátane spomínaných. Keďže na základe podpísaných zmluv, ktoré už rezort s firmami uzatvoril, vzniká týmto firmám nárok na čerpanie eurofondov, prípadné náklady po odmietnutí platby Európskou komisiou by museli byť hradené zo štátneho rozpočtu. Poslankyňu NR SR Veroniku Remišovú citoval v auguste 2017 portál aktuality.sk : "...v arovný list znamená, že to Komisia považuje za obrovský problém ... a nám Brusel nepreplatí ani jedno euro, pokiaľ sa nevyriešia problémy, na ktoré EK upozorňuje." Podľa článku aktualne.sk "...rozdeľovanie eurofondov rieši okrem Európskeho úradu pre boj proti podvodom aj Národná kriminálna agentúra.". Prebiehajúcou kontrolou zo strany EÚ, ktorú v diskusii spomína ministerka Martina Lubyová, môže byť práve kontrola údajne vyžiadaná ministerstvom školstva, ako o tom informovali hnonline.sk vo svojom článku . Ten zhŕňa videozáznam, kde minister Plavčan 26. júla 2017 avizuje, že sa kvôli prevereniu výzvy na DSV "...obrátil na Európsku komisiu" . Podľa článku denníka SME zo septembra 2017 sa už kontrolami výziev zaoberá ministerstvo školstva, rezort financií a audit z Európskej únie je očakávaný. Európska komisia sa obrátila na vlastných vyšetrovateľov z Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF). V Rádiožurnále Slovenského rozhlasu 7. augusta 2017 zaznelo vyjadrenie Jany Capello, zo Zastupiteľstva Európskej komisie na Slovensku: „Je teraz na slovenských orgánoch, aby na tento list odpovedali. Európska komisia zároveň posunula všetky predmetné informácie OLAF-u. OLAF sa nimi bude zaoberať v zmysle svojich pravidiel a postupov, avšak treba mať na pamäti, že toto neznamená automaticky začiatok vyšetrovania." Podľa redaktorky Slovenského rozhlasu, Zuzany Kejmarovej: "...OLAF-u, teda Európskemu úradu pre boj proti podvodom, zvyčajne trvá preverovanie rok a pol. Závisí to však od rýchlosti komunikácie s dotknutou inštitúciou." Európska komisia je nezávislá výkonná zložka EÚ, ktorá má, okrem iného, za úlohu vyčleňovať finančné prostriedky a aj kontrolu ich použitia pod dohľadom Európskeho dvora audítorov .Ten vykonáva "...audit prijímov a výdavkov EÚ ... kontroluje jednotlivcov a organizácie, ktoré narábajú s prostriedkami EÚ ... vypracúva výročnú správu i nahlasuje podozrenia z podvodu, korupcie a inej nezákonnej činnosti Európskemu úradu pre boj proti podvodom (OLAF)... " Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) je jediný orgán EÚ poverený odhaľovať, vyšetrovať a zastaviť podvody týkajúce sa finančných prostriedkov EÚ." Znamená to, že OLAF by v tomto prípade jednal na základe oznámenia Európskej komisie (prípadne v spolupráci s Európskym dvorom audítorov). Medzi úlohy Európskeho dvora audítorov patrí napríklad "... preverovanie osôb a organizácií, ktoré s prostriedkami EÚ hospodária a vykonávanie námatkových kontrol v štátoch, ktoré čerpajú pomoc z EÚ." Je teda v kompetencii i záujme Európskej komisie či Európskeho dvora audítorov vykonávať i preventívne opatrenia tak, ako to naznačila Martina Lubyová vo výroku, ale aj poveriť prešetrením možných podvodov Európsky úrad pre boj proti podvodom. O priebehu a výsledku kontroly zatiaľ nemáme dostupné informácie. Dátum zverejnenia analýzy: 02.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Výzva na predkladanie projektov
dve veľké výzvy
článok
aktuality.sk
aktualne.sk
článku
článku
obrátila
Rádiožurnále Slovenského rozhlasu
Európska komisia
Európskeho dvora audítorov
Európsky úrad pre boj proti podvodom
preverovanie


(Miroslav Beblavý, pozn.) ktorý 20 rokov už prechádza cez štvrtú politickú stranu, pán Beblavý, ktorý o deviatej spraví tlačovku, ako ma treba odvolať a o desiatej ani do roboty nepríde a za 4-tisícový plat sa ani neunúva sadnúť si do toho pléna...

Miroslav Beblavý zarába ako poslanec mesačne 4863 eur, uvedenej tlačovej konferencie sa zúčastnil a z dôvodu pracovnej cesty skutočne nebol na rokovaní parlamentu. No je členom tretej - nie štvrtej - politickej strany a od jeho vstupu do prvej (SDKÚ) ubehlo desať - nie dvadsať - rokov. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Beblavý bol v rokoch 2002 až 2006 štátnym tajomníkom na Ministerstve práce, sociálnych vecí a rodiny. Členom politickej strany sa však stal až v roku 2009, keď vstúpil do SDKÚ-DS. Na jej kandidátke sa v rokoch 2010 a 2012 dostal do parlamentu. V roku 2013 zo strany vystúpil . O rok neskôr vstúpil do strany #SIEŤ, za ktorú sa v roku 2016 stal poslancom parlamentu. Po vstupe strany do koalície so Smerom, SNS a MOST-Híd sa členstva vzdal a v parlamente pokračoval ako nezaradený. V apríli 2017 oznámil vznik novej strany SPOLU – občianska demokracia. V roku 2018 sa na stal jej predsedom . Plat poslancov upravuje Zákon o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky. V roku 2019 zarábajú 3 039 eur. Ak majú trvalý pobyt v Bratislavskom kraji, dostávajú k platu paušálne náhrady vo výške 1 824 eur. Celková odmena poslanca Beblavého s bydliskom v Bratislave teda dokopy činí 4 863 eur. Lídri strán Progresívne Slovensko (Truban), Za ľudí (Kiska), KDH (Hlina) a Spolu (Beblavý) zvolali na piatok, 6. septembra 2019 o 9:30 tlačovú konferenciu , na ktorej sa venovali aj téme odvolávania premiéra Pellegriniho. V ten istý deň sa mala konať mimoriadna schôdza NR SR k odvolávaniu premiéra. Miroslav Beblavý sa jej nezúčastnil, ako dôvod uviedol pracovnú cestu mimo Bratislavy. Schôdza sa nakoniec nekonala, plénum nebolo uznášaniaschopné.

bol
vstúpil
2010
2012
vystúpil
vstúpil
2016
vzdal
oznámil
predsedom
Zákon
zarábajú
bydliskom
tlačovú konferenciu
mala
uviedol
nebolo


Aj keď si Európska únia v Lisabonskej stratégii pred takmer 10 rokmi vytýčila cieľ, že do prelomu milénia sa stane najrýchlejšie sa rozvíjajúcou vzdelanostnou ekonomikou sveta, život nám dokázal, že medzi politickými deklaráciami a realitou bývajú veľké rozdiely.

Výrok hodnotíme ako nesprávny, pretože Jaroslav Paška nesprávne pracuje s daným dokumentom. Cieľ, ktorý uvádza J. Paška bol vytýčený v roku 2000, teda pred viac ako 10 rokmi a nie "pred takmer 10 rokmi". Navyše, podľa Lisabonskej stratégie, nemal byť tento cieľ naplnený do "prelomu milénia", ale v priebehu prvého desaťročia 21. storočia. Lisabonská stratégia z roku 2000 uvádza (čl. 5): "Únia má dnes nový strategický cieľ na najbližšie desaťročie: stať sa najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou znalostnou ekonomikou na svete, schopnou udržateľného hospodárskeho rastu so zvýšeným počtom a kvalitou pracovných miest a väčšou sociálnou súdržnosťou." Ak J. Paška hovorí o prelome milénia, myslel by tým buď rok 2000, alebo 3000. Lisabonská stratégia bola prijatá v roku 2000, pričom v roku 2010 mali byť dosiahnuté stanovené ciele. J. Paška hovorí "pred takmer 10 rokmi". Zrejme mal na mysli revidovanú verziu Lisabonskej stratégie, ktorá bola prijatá v roku 2005. Avšak ako sme už uviedli, spomínaný cieľ bol súčasťou pôvodnej Lisabonskej stratégie z roku 2000. Dátum zverejnenia analýzy: 15.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Lisabonská stratégia
prijatá


Jednoducho bude treba prijať opatrenia, veď prichádza pravicová vláda, tak nech pravicová vláda teraz ukáže. My sme mali vlastné riešení, my sme napríklad uvažovali o osobitné dani pre banky.

O väčšom zdanení bánk hovoril SMER už v roku 2005, SMER má ich väčšie zdanenie vo volebnom programe 2006, zatiaľ sa tak nestalo.

hovoril programe


... predtým, než sme túto zmenu urobili (sprísnenie pravidiel o expanzných zbraniach, pozn.), bolo možné expanzné zbrane alebo akustické alebo zbrane na poplašné náboje, aby sa to ľahko tomu rozumelo, bolo možné zakúpiť na internete. A dali sa voľne posielať po Európe. To je aj ten prípad z Českej republiky, kde zadržali, neviem koľko, veľké množstvo zbraní, ktoré viezli zo Slovenska do Českej republiky.

Zákon o držaní a predaji expanzných zbraní sa sprísnil tento rok. Národná rada SR 14. mája 2015 schválila návrh novely zákona č. 190/2003 Z. z. o strelných zbraniach a strelive , ktorý zavádza povinnosť evidencie expanzných zbraní, ktoré boli upravené zo zbraní kategórie A, B alebo C. Zároveň novela opätovne zakazuje predaj expanzných zbraní cez internet. Rozširujú sa tiež dôvody, kedy môže polícia predbežne zaistiť zbraň. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Novela

išlo


My sme so Železnicami už dnes dohodnutí na tom, že tento starý železničný most prejde do mesta a budeme ho využívať v našej súťaži.

Osud starého železničného mostu podľa viacerých zdrojov ešte nie je jasný. Nenašli sme zdroj, ktorý by potvrdil uzavretie dohody medzi mestom Trenčín a ŽSR v tejto otázke. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa stránok slovenských železníc ( ŽSR ) otázka starého železničného mostu ešte nie je doriešená, a budú prebiehať ďalšie rokovania medzi zástupcami ŽSR a mesta Trenčín. Podľa niektorých správ mal byť most využitý ako promenáda pre chodcov a cyklistov. Stránka mesta Trenčín uvádza, že využitie starého železničného mosta bude predmetom súťaže, v prípade nového riešenia bude musieť spĺňať tzv. Dunajskú stratégiu. Otázne aj je, či bola uzavretá zmienená dohoda medzi mestom Trenčín a ŽSR. Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

ŽSR rokovania správ Stránka


My, ako politici, vrátane mňa ako prezidentky republiky, ja som to uviedla aj v tej správe, mám prístup iba k obmedzeným informáciám, ja nemám prístup do spisu ( SIS o vyšetrovaní NAKA-y, pozn.).

Prezidentka - ani polici vo všeobecnosti - nemá právo nahliadať do vyšetrovacích spisov - iba ak by rozhodovala o udelení milosti. Tvrdenie Zuzany Čaputovej hodnotíme ako pravdivé. Zoznam osôb, ktoré môžu nahliadať do vyšetrovacieho spisu, vymenúva § 69 ods. 1 Trestného poriadku. Okrem pracovníkov polície, prokuratúry a súdov sú to zúčastnené strany a ich obhajcovia, mediačný či probačný úradník. Prezidentka SR a ani predstaviteľ inej volenej funkcie medzi nimi nie je. Prezidentka má právo žiadať informácie od Slovenskej informačnej služby, ktorá však trestnú činnosť nevyšetruje. Informácie o trestnej činnosti má SIS poskytovať polícii. V jednom špecifickom prípade však prezidentka má právo požiadať orgány činné v trestnom konaní o poskytnutie spisu. Ide o jej ústavnú právomoc udeľovať milosti a amnestie. Podľa uznesenia Ústavného súdu z roku 1997 môže prezident v súvislosti s konaním o udelení milosti požiadať OČTK o súčinnosť (s.5). „ Môže ísť napríklad o bližšie oboznámenie sa s obsahom vyšetrovacieho alebo trestného spisu žiadateľa o udelenie milosti priamo v sídle orgánu činného v trestnom konaní, zapožičanie vyšetrovacieho alebo trestného spisu žiadateľa o udelenie milosti, prípadne aj o iné formy súčinnosti, ktoré prezident republiky v konkrétnom prípade považuje za vhodné, potrebné alebo účelné.” Prezidentka Zuzana Čaputová sa v podobnom duchu vyjadrila aj v správe o stave republiky 28. septembra 2021: „Ani ako prezidentka republiky nemám, a je to tak správne, žiadne informácie o konkrétnych vyšetrovaniach, okrem tých, ktoré sú mediálne dostupné.”

vymenúva žiadať poskytovať právomoc môže vyjadrila


Oni toto nám vytýkali, mne, keď som chodil po bratislavskom regióne a prešiel vyše 60 obcí a miest v rámci predvolebnej kampane, toto bola hlavná výčitka.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, keďže sa nám nepodarilo nájsť údaj, koľko obcí Pavol Frešo v rámci svojej predvolebnej kampane na post predsedu Bratislavského samosprávneho kraja v roku 2009 navštívil. Ako však v októbri 2009 uviedla agentúra SITA , Frešo " pri tvorbe svojho programu vychádzal z takmer ročnej púte po mestách a obciach Bratislavského samosprávneho kraja ." Koľko presne obcí Frešo navštívil sa nám zistiť nepodarilo.

SITA


Zabudli ste na privatizáciu. Ktorý bol zásadným zdrojom znižovania dlhu, ak tuším pinkujete často s grafmi o tom, ako vašou zodpovednou politikou sa podarilo znížiť dlh a teraz zase narastá. Tak samozrejme privatizácia a vy veľmi dobre viete, aký spôsob tej privatizácie bo. To je vlastne ten hlavný prísun zahraničných investorov, o ktorých tak strašne rád hovoríte. Čiže kľúčoví investori prišli nie kôli vašim reformám, ale kôli tomu, že si lacno mohli kúpiť štátny majetok.

Neexistuje štúdia, ktorá by hodnotila v určitom časovom horizonte (napr. 2002 - 2006, o ktorom Kažimír zrejme hovorí) vplyv privatizácie na štátny rozpočet. Existujú len čiastkové analýzy privatizovaných podnikov a ich vplyv na zamestnanosť, príjmy atď. (napr. SPP). Ako je však známe, Slovensko zaznamenalo v období Dzurindovej vlády aj mnoho tzv. greenfield investícií, tzn. investície na zelenej lúke, kedy neodkupovali existujúce podniky, ale budovali nové. (napr. Kia pri Žiline). Samozrejme existujú aj prípady ako SPP, kedy investor odkúpil existujúci štátny podnik. Ako sme však už v úvode napísali, štúdia, ktorá by dokumentovala celový vplyv privatizácií na verejné financie absentuje. Preto hodnotíme tento výrok ako neoveriteľný.


Zisk bánk bol medziročne o 34 % vyšší v roku 2011 v porovnaní s rokom 2010. Bol to historický zisk cez 670 miliónov eur.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže v roku 2011 bol zisk bánk medziročne vyšší o 34 % a dosahoval 674 mil. eur, čo predstavuje oproti posledným 6 rokom rekordný zisk. V roku 2011 podľa údajov Slovenskej Bankovej Asociácie stúpol zisk slovenského bankového sektora o viac ako jednu tretinu a predstavoval 674 mil. eur , čo bolo v medziročnom porovnaní viac o 34 % . Portál sme.sk priniesol graf Národnej banky Slovenska o zisku bánk v období rokov 2005-2010. Ako vidíme v roku 2011 banky dosahovali rekordný zisk v porovnaní s poslednými 6 rokmi. Dátum zverejnenia analýzy: 11.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

stúpol

sme.sk


K úsporám verejných financií prispeli aj viaceré čiastkové opatrenia, ako napr. zákonné obmedzenie poslancov NR SR zastávajúcich viacero volených funkcií poberať len jeden poslanecký plat a z iných funkcií len príjem na úrovni minimálnej mzdy.

Novela zákona 32/2015 Zb. bola prijatá 4. februára 2015 a zavádza (okrem iného) úpravu, na základe ktorej búdu poslanci NR SR vykonávajúci viacero verejných funkcií (platených z verejných prostriedkov) zároveň, dostávať len poslanecký plat, pričom z iných funkcií im bude vyplatená len suma vo výške minimálnej mzdy. Keďže však táto novela nadobúda účinnosť až dňom vykonania najbližších volieb do NR SR a časti upravujúce platy starostov a primátorov nadobudnú účinnosť až po vykonaní najbližších volieb na úrovni územných samospráv, nemohla zatiaľ reálne prispieť k úsporám verejných financií. Strana Smer si týmto výrokom vylepšuje svoju argumentačnú pozíciu, na základe čoho hodnotíme tento výrok ako zavádzajúci. Spomínané zákonné obmedzenie novelizovalo zákon z roku 1993 o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov. Novela ustanovuje, že pokiaľ poslanec NR SR vykonáva zároveň aj inú funkciu vo verejnej správe, za ktorú má nárok na príjem z verejných prostriedkov, môže v plnej výške poberať len plat poslanca NR SR a za výkon každej inej funkcie mu bude vyplatená iba suma vo výške minimálnej mzdy. Touto novelou majú byť upravené aj platy poslancov VÚC, ktorí sú zároveň starostami alebo primátormi. V plnej výške budú poberať len plat starostu alebo primátora. Táto novela sa však nebude týkať takých mestských a obecných poslancov, ktorý za výkon svojej funkcie nepoberajú plat. Nevyplatená časť platu poslancov, starostov a primátorov, ktorých sa zákon týka, ostane v rozpočte daného subjektu.

Novela hlasovalo Novela Pravda


Vláda zabezpečí dobudovanie systému fyzického a technického zabezpečenia vonkajšej hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou s využitím finančných zdrojov Európskej únie a štátneho rozpočtu Slovenskej republiky.

Na základe mediálne prístupných informácií môžeme vyvodiť snahu vlády o zkvalitňovanie fyzického a technického zabezpečenia vonkajšej hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou. Berúc na zreteľ, že žiadny takýto projekt ešte nebol dokončený, tiež že vláda už začala s rekonštrukciou kamerového vybavenia a novým spôsobom kontroly na hranici s Ukrajinou, sľub hodnotíme ako čiastočne splnený. " Voľný pohyb osôb v rámci jednotného priestoru, ktorý Európska únia budovala od svojho vzniku, je uznávaný ako základné právo jeho občana. Zavedenie tohto princípu do praxe bolo oveľa ťažšie ako zavedenie pravidiel pre voľný pohyb kapitálu, výrobkov a služieb. Až podpisom Schengenského dohovoru v roku 1990 boli stanovené pravidlá pre vytvorenie spoločného priestoru zabezpečujúceho voľný pohyb osôb cez vnútorné hranice. Úsilie Slovenskej republiky stať sa členom spoločenstva štátov schengenského priestoru bolo zavŕšené 21. decembra 2007, kedy služba hraničnej polície Policajného zboru ukončila vykonávanie hraničných kontrol na hraniciach s Poľskom, Českou republikou, Rakúskom a Maďarskom. Členstvo v spoločnom schengenskom priestore, tiež označovanom ako priestor bezpečnosti, slobody a spravodlivosti, zaväzuje každý jeho členský štát podieľať sa na plnení tzv. kompenzačných opatrení ako náhrady za zrušenie kontrol na svojich vnútorných hraniciach. Kompenzačné opatrenia sú založené najmä na zabezpečení vysokého štandardu vykonávania kontroly svojich vonkajších hraníc, rozvoji efektívnej policajnej spolupráce, spoločnom postupe v oblasti uplatňovania vízovej politiky a migrácie, justičnej spolupráci a spolupráci v oblasti boja proti drogám, zabezpečení funkčnosti a používania Schengenského informačného systému a ochrane osobných údajov. " Slovenská republika má teda vonkajšiu schengenskú hranicu so svojim východným susedom- Ukrajinou. Posilňovanie tejto schengenskej hranice sa začalo najmä v dôsledku konfliktov na Ukrajine v roku 2014. Nakoľko je však vybavenie hranice postačujúce a efektívne, je sporné. Najväčším otáznikom v poslednom období je určite pád vrtuľníka (ktorý nezachytili radary) na hranici s Ukrajinou. Navyše vrtuľník mal prevážať prevádzačov a utečencov. Udalosť sa stala 13. novembra 2015, teda za druhej Ficovej vlády. Do programového vyhlásenia tretej Ficovej vlády sa dostalo aj " dobudovanie systému fyzického a technického zabezpečenia vonkajšej hranice Slovenskej republiky s Ukrajinou ." Počas prvého roku vlády bola mediálne prezentovaná iba jedna avizovaná modernizácia- modernizácia kamerového systému. Kamerový systém na hranici pochádza ešte z roku 2007 a pracuje s analógovými kamerami. Okrem iného sa to prejavuje nepoužiteľnosťou videozáznamu z dôvodu nízkeho rozlíšenia. „ Preto nie je možné adekvátne reagovať na vzniknuté situácie. Kamerový záznam je okrem toho ukladaný na nedostatočne dlhý čas, čo sa v praxi takisto ukazuje ako problematické. Počet kamier je taktiež nedostatočný ,“ uviedla Koišová pre TASR . Cieľom dobudovania a obmeny kamerového systému je podľa rezortu vnútra objektívne posúdiť čakacie doby na hraničných priechodoch a následne možnosť prijímať okamžité nápravné opatrenia.„ Optimalizácia a modernizácia kamerového systému zníži potenciálne korupčné správanie, zvýši bezpečnosť občanov, cudzincov, colníkov a príslušníkov hraničnej a cudzineckej polície. V neposlednom rade prispeje k zlepšeniu komunikácie a prístupu verejných činiteľov k osobám počas vybavovacieho procesu na hraničnom priechode ,“ vysvetlila Koišová. Projekt bude spolufinancovaný z Nórskeho finančného mechanizmu. Ku ďalšiemu mediálne známemu incidentu došlo 3.apríla 2016, kedy Ukrajinská pohraničná služba informovala, že na hraniciach so Slovenskom zadržala vrtuľník, ktorého posádka sa podľa všetkého venovala prevozu nelegálnych migrantov. Pohraničná služba Ukrajiny vo vyhlásení spresnila, že trasa i vrtuľník boli objavené počas spoločnej slovensko-ukrajinskej operácie. Najaktuálnejšou informáciou je správa z 11. marca 2017, ktorá avizuje , že polícia od apríla sprísni kontroly na slovensko-ukrajinskej hranici.„ Pokiaľ doteraz prechádzal občan Európskej únie vonkajšími hranicami, tak policajti používali takzvanú zjednodušenú hraničnú kontrolu ,“ povedal pre médiá riaditeľ Úradu hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru SR Ladislav Csémi s tým, že pokiaľ mala osoba u seba cestovný doklad, policajt sa mohol rozhodnúť do akej miery ju skontroluje. „Od apríla bude každý preverený príslušným informačným systémom, či už ide o slovenského občana, občana EÚ alebo občana tretieho štátu ,“ dodal Csémi. Dátum zverejnenia analýzy: 19.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Voľný pohyb osôb
Ukrajinou.
2014.
otáznikom
vyhlásenia
TASR
incidentu
správa


Pokiaľ ide o vnímanie korupcie v justícii, zaznamenalo 19% pokles (za pôsobenia Lucie Žitňanskej na ministerstve vo volebnom období 2002-2006 pozn.), čo bol jeden z najväčších vo všetkých sférach života.

Nie je jasné, ku ktorému prieskumu sa ministerka Lucia Žitňanská odvoláva. O niečo nižší klesajúci trend (13 p. b.) naznačuje napríklad prieskum (.pdf) vykonaný agentúrou Focus pre Transparency International. Zatiaľ čo, v marci 2002 60% opýtaných pokladalo úplatkárstvo na súdoch a prokuratúre za existujúce a veľmi rozšírené, v marci 2006 to už bolo 47%.

prieskum


Jasne povedal aj pán Burda vo svojom stanovisku povedal, že zháňanie vecí na politických oponentov je bežná vec aj v západných demokraciách.

Juraj Blanár naráža na myšlienku, ktorú dekan Právnickej fakulty UK v Bratislave Eduard Burda povedal v rozhovore pre Pravdu. Burda skutočne konštatuje, že takýto vzorec správania patrí k politickej praxi v štátoch západnej demokracie. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Pri otázke na vyhľadávanie „škandalóznych“ materiálov voči politickým oponentom, resp. opozícii, odpovedal Eduard Burda: „Vyhľadávanie a zverejňovanie „špiny“ na politických súperov je bežnou súčasťou politického boja aj v západných demokraciách. Akurát sa to väčšinou robí takým spôsobom, že to politici nechajú zverejniť iné osoby, často novinárov, prípadne tvrdia, že im to akože náhodou poslal nejaký uvedomelý občan, ktorý mal k informáciám prístup z vnútra.“ (ods. 14)

povedal


Je to skutočne dehonestácia, dehonestácia znaku, ktorý skutočne takýto znak bol. Pretože tento René z Anjou, ešte Lotrinčania prevzali tento dvojkríž od Svätopluka, ktorý bol Svätopluk v roku 870 sa stal krstným otcom proste syna. A oni, Lotrinčania prevzali ten dvojkríž od Veľkej Moravy, od Svätopluka. A preto je ten dvojkríž aj tu, na tomto štíte Reného z Anjou. Takže čo tu zmätkujeme. Čo tu rozprávame za nezmysly. Dokonca francúzsky odboj, protifašistický odboj mal v svojom znaku tento dvojkríž. A s obidvoma ramenami dlhými.

Či Lotrinčania prevzali dvojkríž od Svätopluka a od Veľkomoravskej ríše, nevieme overiť. Pravda je, že Svätopluk bol krstným otcom kráľa Zwentibolda (prepis mena Svätopluk vo franštine) lotrinského kráľa v rokoch 895-900. Erb Reného z Anjou nenesie žiadny dvojkríž.

Zwentibolda Erb


Schválili nám ho ďalší dvaja koaliční partneri. (Paludu, pozn.)

Po tom, čo SaS oficiálne informovala svojich koaličných partnerov o nominácii Petra Paludu na predsedu Národného bezpečnostného úradu, vyjadrili strany KDH a Most-Híd svoju podporu. SDKÚ-DS žiadalo prerokovať nomináciu v rámci svojho klubu. ( SITA )

SITA


No v každom prípade treba povedať, že tie svetové ekonomické médiá ako je The Economist, ako je The Welt, ako je Daily Telegraph a ďalšie prinášali naozaj katastrofálne titulky hneď tesne po skončení tohto summitu a to boli titulky tipu Titanic už vyplával a vitajte v rozdelenej Európe. Dokonca som našiel titulok, že EÚ explodovala a začína sa úplne nanovo budovanie EÚ. A na strane druhej sme tu mali ale aj kopec optimizmu, hlavne v našich médiách, keď jeden nemenovaný pravicový denník priniesol titulok, že Európa má byť silnejšia bez Británie.

Zahranicné médiá reagovali na výsledky Summitu v Bruseli (8-9.12. 2011) naozaj negatívne. Vzhladom na velké množstvo clánkov týkajúcich sa výsledkov Summitu a parafrázovanie J. Kollára (neuvedenie presného názvu clánku) sa nám nepodarilo nájst všetky clánky, na ktoré poukazuje J. Kollár, uvádzame však obdobné clánky. Napríklad : The Economist - Europe' s great divorce . Britain not leaving but falling out of the EU The Guardian - Press reaction to David Cameron' s European veto - tento clánok poukazuje na reakcie jednotlivých svetových médií na veto britského premiéra Camerona, ako najdôležitejší výsledok Summitu z 9.decembra 2011. The Telegraph - Euro crisis: we are rebuilding the ship that sank. Fox Business - Fiscal Union Talks Divide Europe, Isolate Britain Hospodárske noviny odkazujúce na The Economist - Summit rozdelil Európu Clánok slovenského média, na ktoré odkazuje J. Kollár sa nám nepodarilo nájst.

Europe' s great divorce

Hospodárske noviny


A potom sa objavil, ja som žiadny papier nevyťahoval, myslím, že to bola televízia TA3, ktorá zverejnila potvrdenie, ktoré potvrdzovalo, že telefónne číslo pána Horta, podpredsedu Národnej rady za SDKÚ bolo monitorované v období do 21. decembra 2010.

Denník SME priniesol informáciu, že neznámy muž v piatok 18. marca 2011 priniesol do televízie TA3 dokument s vytlačenou hlavičkou automatického odpočúvacieho systému spolu s telefónnym číslom. TA3 zistila, že číslo patrí Milanovi Hortovi, podpredsedovi NR SR za SDKÚ a medializované nahrávanie bolo ukončené dňa 21. decembra 2010.

SME


A ja sama som v tom období robila dve správy, ako predsedníčka Výboru (Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť, pozn.) o rovnosti žien a mužov. A obidve tieto správy boli v parlamente prijaté.

Anna Záborská bola predsedníčkou Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (predtým Výboru pre práva žien a rovnosť pohlaví) od 27.7.2004 do 13.7.2009. Vo svojom profile má pre funkčné obdobie rokov 2004-2009 zaevidované štyri správy:

Všetky štyri správy boli prijaté v pléne Európskeho parlamentu (pozri komuniké 1 , 2 , 3 a 4 ). Pri dvoch z uvedených správ z názvu vyplýva, že sa zaoberajú problematikou rovnosti žien a mužov (správy týkajúce sa rovnosti v rámci výborov, resp. delegácií Európskeho parlamentu). Tematicky ani ostatné dve správy nemajú od tejto témy ďaleko. Keďže Anna Záborská pravdepodobne citovala podľa názvov správ, hodnotíme jej výrok ako pravdivý.

bola

profile

SPRÁVA o ženách a chudobe v Európskej únii

SPRÁVA o integrovanom prístupe k rovnosti žien a mužov v rámci práce výborov

SPRÁVA o nediskriminácii na základe pohlavia a medzigeneračnej solidarite

SPRÁVA o integrovanom prístupe k rovnosti mužov a žien v rámci práce výborov a delegácií


...a plus ešte ich chcete zaťažiť dodatočnými daňami ako je napríklad daň z nehnuteľností, kde plánuje, kde plánuje ministerstvo už v roku 2012 vybrať 147 miliónov navyše. V roku 13 154...

Na strane príjmov východiská predpokladajú zvýšenie sadzby dane z nehnuteľností o 50%. Predpokladané príjmy zo zvýšenia dane z nehnuteľnosti v roku 2012 predstavujú 147,5 miliónov eur, v roku 2013 154,9 miliónov eur a v roku 2014 162,6 milióna eur.

východiská


Pani redaktorka, napríklad, keď sa bavíme aj o pokute, dajme si príklad, pokiaľ niekto príde na obecný úrad, ihneď bude musieť byť upovedomený, pokiaľ bude to obec, ktorá je na zmiešanom území a má viac ako 15 alebo 20% obyvateľov menšiny bude musieť byť oboznámených s tým, že môže komunikovať s týmto úradom v materinskom jazyku. Pokiaľ náhodou mu niekto zabudne povedať takúto informáciu, tomuto obecnému úradu môže byť uložená pokuta 50 až 2500 eur.

V návrhu zákona (.pdf), ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín v znení zákona č. 318/2009 Z. z. sa okrem iného píše: "§ 7b Správne delikty (1) Správneho deliktu na úseku podpory používania jazykov menšín sa dopustí orgán verejnej správy, ktorý v obci podľa § 2 ods. 1: a) neumožní občanovi Slovenskej republiky, ktorý je osobou patriacou k národnostnej menšine konať v jazyku menšiny alebo ho o takejto možnosti neinformuje (§ 2 ods. 3), b) na požiadanie občana Slovenskej republiky, ktorý je osobou patriacou k národnostnej menšine nevydá rovnopis rozhodnutia a verejnej listiny aj v jazyku menšiny alebo o takejto možnosti nevykoná poučenie (§ 2 ods. 4 a 5), c) nezabezpečí svoje označenie na budove, v ktorej sídli, alebo v texte rozhodnutí, verejných listín, oprávnení a osvedčení skutočností vydaných pri výkone verejnej správy v jazyku menšiny aj v jazyku menšiny (§ 2 ods. 6), d) neposkytne na požiadanie úradný formulár vydaný v rozsahu jeho pôsobnosti aj v jazyku menšiny (§ 2 ods. 7), e) nezabezpečí na svojom území označenie obce a označenie časti obce v jazyku menšiny v prípadoch ustanovených v § 4 ods. 3, f) nezabezpečí uvedenie informácií, nápisov a oznamov podľa § 4 ods. 6, g) nezabezpečí na požiadanie informácie o všeobecne záväzných právnych predpisoch aj v jazyku menšiny (§ 4 ods. 8), h) neposkytne podpredsedovi vlády informácie a písomné podklady podľa § 7a ods. 4. (2) Správneho deliktu na úseku podpory používania jazykov menšín sa dopustí obec podľa § 2 ods. 1, ktorá: a) nezabezpečí na svojom území označenie obce, označenie časti obce a ulíc v jazyku menšiny v prípadoch ustanovených v § 4 ods. 1 a 4, b) nezverejňuje dôležité informácie podľa § 5a ods. 2 aj v jazyku menšiny. (3) Správneho deliktu na úseku podpory používania jazykov menšín sa dopustí právnická osoba alebo fyzická osoba podnikateľ, ktorá neuvedie nápis alebo oznam podľa § 4 ods. 6 aj v jazyku menšiny a ide o nápis alebo oznam obsahujúci informáciu týkajúcu sa ohrozenia života, zdravia, majetku alebo bezpečnosti občanov Slovenskej republiky. (4) Správne delikty podľa odsekov 1 až 3 prejednáva podpredseda vlády. (5) Ak podpredseda vlády zistí porušenie povinnosti, ktoré je správnym deliktom podľa odseku 1 až 3 a ani po písomnom upozornení nedôjde v ním určenej lehote k náprave zistených nedostatkov, môže podpredseda vlády uložiť pokutu od 50 do 2500 eur. Na konanie o uložení pokuty sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní. (6) Pri ukladaní pokuty sa prihliadne na závažnosť správneho deliktu, jeho následky, na okolnosti, za ktorých bol spáchaný, na čas trvania a opakovanie protiprávneho konania. Pokutu možno uložiť do jedného roka odo dňa, kedy sa podpredseda vlády dozvedel o správnom delikte, najneskôr však do dvoch rokov odo dňa, kedy došlo k jeho spáchaniu. (7) Výnos pokút uložených podľa tohto zákona je príjmom štátneho rozpočtu. " Návrh menuje úkony, ktoré musí viacjazyčná obec vykonať, nie je však nútená "upovedomiť" občana pri príchode na úrad.

návrhu zákona


...v piatok (23. februára 2018, pozn.) na summite prebehla veľká diskusia o tom, čo urobiť so 73 odchádzajúcimi poslancami Veľkej Británie z Európskeho parlamentu. Tak naša pozícia (strany SaS, pozn.) je úplne jednoznačná a kopíruje napríklad pozíciu Holandska. No jednoducho ich necháme uvoľnené.

Neformálne zasadnutie 27 členov Európskej rady sa v Bruseli konalo 23. februára 2018. Lídri krajín riešili rozpočet Európskej únie po odchode Veľkej Británie, navýšenie členských príspevkov a aj zníženie počtu poslancov Európskeho parlamentu z čísla 751 na 705. Podľa posledného rozhodnutia 27 "britských" kresiel z celkového počtu 73 bude prerozdelený medzi 27 členskými krajinami EÚ. Holandsko v súvislosti s týmto opatrením zaujalo stanovisko , že britské kreslá by mali zostať uvoľnené aj napriek tomu, že s prerozdelením získalo 3 miesta. Slovensko získa po nasledujúcich eurovoľbách o jeden mandát viac. Martin Klus je v súčasnosti tímlídrom pre zahraničnú politiku a politický systém strany SaS, tým pádom svojimi vyjadreniami priamo kreuje pozíciu SaS v daných témach. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zasadnutie stanovisko získa tímlídrom


Prečítajte si programové vyhlásenie vlády. Tam je to jasne napísané. Prečítajte si uznesenia vlády Ivety Radičovej, ktorá ešte na jeseň pred zverejnením týchto škandálov uložila jednotlivým ministrom, konkrétne ministrovi hospodárstva, aby pripravil pravidlá odmeňovania predstaviteľov štátnych podnikov, aby niečo také sa nemohlo diať.

V Uznesení vlády č. 805 zo 17. novembra 2010 (.doc) sa špecificky ministrovi hospodárstva ukladá pod bodom B13 "predložiť na rokovanie vlády pravidlá pre odmeňovanie manažérov v spoločnostiach s majetkovou účasťou štátu do 31. decembra 2010."

Uznesení vlády


...30 miliónov pre mimovládne organizácie, ktoré riešia akože imigráciu, akože nejaké tie európske otázky.

Marian Kotleba má vo svojom výroku pravdepodobne na mysli 30 miliónov eur, ktoré pre mimovládne organizácie zaoberajúce sa zlepšením transparentnosti verejnej správy a boj s korupciou schválilo Ministerstvo vnútra SR. Aj napriek pravdivej sume, Kotleba nesprávne uvádza zameranie operačného programu Efektívna verejná správa (OP EVS) v rámci ktorého vyššie zmienená suma bude rozdelená. Vláda schválila zvýšenie alokácie pre projekty "týkajúce sa tvorby lepšej verejnej politiky, občianskej informovanosti a participácie, boja proti korupcii či podpory transparentnosti vo verejnej správe". Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

schválilo schválených TASR rozdelené


Na svete je 258 miliónov ľudí, ktorí sú charakterizovaní ako migranti. 3,4% svetovej populácie a mimochodom 1 až 1,5 milióna z nich sú Slováci.

Podľa oficiálnej publikácie OSN, je na svete 258 miliónov migrantov a Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí ich je 1 až 1,5 milióna. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

publikácie tvrdí správu vyjadril


Za prvej vlády Ivety Radičovej, kedy tiež nezamestnanosť stúpala kvôli kríze. Vtedy bol liberálny Zákonník práce a bola rovná daň. Ako je to možné, že pri rovnej dani a pri Zákonníku práce, ktorý bol liberálny, nezamestnanosť stúpala?

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( Na telo , 3. marca 2013). Robert Fico vychádza z údajov evidovanej miery nezamestnanosti Úradu práce, sociálnych vecí a rodiny ( ÚPSVaR ). ÚPSVaR nezamestnanosť eviduje na mesačnej báze a nevydáva oficiálnu štatistiku ročne. Aj keď však porovnáme priemerné hodnoty miery nezamestnanosti, stúpajúca miera je viditeľná. Zákonník práce, ktorý bol prijatý za vlády Ivety Radičovej, bol schválený 13. júla 2011, vstúpil do platnosti 1. septembra 2011. Po týchto mesiacoch nie je možné pozorovať zníženie ani ustálenie miery nezamestnanosti. Za celé obdobie vlády I. Radičovej možno hovoriť o náraste nezamestnanosti o vyše 1 p.b.. Nezamestnanosť poklesla až v v marci 2012. 10 marca 2012 sa konali predčasné voľby. Rovná daň bola zrušená v decembri 2012. Miera evidovanej nezamestnanosti podľa ÚPSVaR: 2010 2011 2012 Január 12,89 Január 12,98 Január 13,69 Február 12,97 Február 13,16 Február 13,76 Marec 12,88 Marec 13,13 Marec 13,69 Apríl 12,52 Apríl 12,94 Apríl 13,40 Máj 12,24 Máj 12,84 Máj 13,19 Jún 12,34 Jún 12,98 Jún 13,34 Júl 12,33 Júl 13,15 Júl 13,27 August 12,19 August 13,12 August 13,19 September 12,42 September 13,37 September 13,44 Október 12,29 Október 13,39 Október 13,69 November 12,22 November 13,33 November 13,94 December 12,46 December 13,59 December 14,44 Priemer 12,48 Priemer 13,16 Priemer 13,59 Vývoj medzi rokmi 2004-2012 prezentuje nasledovný graf, prebratý z článku SME (20. februára 2013). Tento graf bol vytvorený na základe mesačných štatistík evidovanej nezamestnanosti z údajov ÚSPVaR (v článku je umiestnený interaktívny graf). Demagog.sk nehodnotí aký vplyv mal samotný Mihálov Zákonník práce sa vývoj nezamestnanosti Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Na telo
ÚPSVaR
schválený
zrušená
SME


My ich pravidelne robíme, my sme aj zakúpili a ešte rozširujeme tú sieť tzv. mobilných technických kontrol, keď to poviem tak jednoducho, kde sa špecializujeme na brzdné systém hlavne...

Podľa dostupných údajov na webovej stránke Ministerstva dopravy Slovenskej republiky, má policajný zbor (. pdf) Slovenskej republiky na vykonávanie cestných technických kontrol v súčasnej dobe šesť mobilných špeciálne upravených vozidiel. Demagog.SK nezistil informáciu o nákupe nových podobných zariadení. Takýto zámer nie je zverejnený vo Vestníku verejného obstarávania. Ministerstvo vnútra má však v pláne nakúpiť stovky automobilov vyššej aj nižšej triedy. Podľa dokumentu z roku 2011, posledné rozšírenie počtu bolo v roku 2009 . Cieľom EÚ je vytvoriť v rokoch 2010 – 2020 európsky priestor bezpečnosti cestnej premávky. V tejto oblasti sú právomoci najmä na vnútroštátnej úrovni, európske opatrenia sa týkajú technického stavu vozidiel, prepravy nebezpečného tovaru a bezpečnosti ciest. Je prato pravdepodobné, že vzhľadom na cieľ EÚ 2020 príde k rozšíreniu siete mobilnej STK. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

stránke
policajný zbor
Vestníku
dokumentu
2009
Cieľom EÚ
2000/30/ES