Každá stojí (internátna škola pozn.) 400 tisíc eur, 300 tisíc eur škola, 100 tisíc internát.

Na Slovensku je pre financovanie škôl zavedené normatívne financovanie a preto sa prostriedky, vynakladané pre jednotlivé školy líšia napr. podľa počtu žiakov, personálnej a ekonomickej náročnosti, výchovno-vzdelávacieho procesu a pod. Každá internátna škola má rôzny počet žiakov, rôznu veľkosť či rôzny počet učiteľov a preto aj ich výdavky, resp. normatívne príspevky sú rôzne. Keďže náklady na školy nemožno zovšeobecňovať, výrok hodnotíme ako nepravdivý. Na Slovensku funguje normatívne financovanie škôl podľa počtu žiakov a personálnej a ekonomickej náročnosti výchovno-vzdelávacieho procesu podľa zákona č. 597/2003 Z.z . o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení v znení neskorších predpisov a nariadenia vlády SR č. 630/2008 Z. z . Školy sú financované z rozpočtových kapitol Ministerstva školstva a Ministerstva Vnútra. Z kapitoly Ministerstva školstva sú financované školy v pôsobnosti VÚC, z kapitoly Ministerstva vnútra zase školy v pôsobnosti obce, cirkevného zriaďovateľa a okresného úradu v sídle kraja a materské školy. Ministerstvo školstva na svojich stránkach zverejnilo normatívy na rok 2017 pre školy všetkých zriaďovateľov, ako aj pre školské zariadenia v zriaďovateľskej pôsobnosti okresných úradov v sídle kraja ( .pdf ). Ministerstvo k financovaniu škôl uvádza: "Materské školy, základné umelecké školy, jazykové školy a školské zariadenia v zriaďovateľskej pôsobnosti obcí, VÚC, cirkevných a súkromných zriaďovateľov sú financované z vlastných príjmov samosprávy, ktorých podstatnú časť predstavuje podiel na dani z príjmov fyzických osôb (ďalej len DPFO), ktorý dostanú obce a VÚC prostredníctvom daňových úradov podľa kritérií uvedených v Nariadení vlády Slovenskej republiky č. 668/2004 Z. z. o rozdeľovaní výnosu dane z príjmov územnej samospráve v znení neskorších predpisov. Pri odmeňovaní pedagogických, odborných a nepedagogických zamestnancov sa v roku 2017 postupuje rovnako ako v prípade prenesených kompetencií, teda podľa zákona č. 553/2003 Z.z. a NV č. 366/2016 Z.z., ktorým sa ustanovujú zvýšené stupnice platových taríf zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme v súlade s uzatvorenou kolektívnou zmluvou vyššieho stupňa na rok 2017. " Pre lepšiu predstavu uvádzame rozpočty niektorých internátnych škôl. Podľa údajov o schválenom rozpočte na rok 2016/2017 zo stránok Ministerstva školstva, normatívny príspevok na Spojenú internátnu školu na Červeňovej ulici 42 v Nitre predstavuje dokopy za odborné učilište, špeciálnu základnú školu, školský klub a centrum voľného času 687 452 eur. Za internát je to 147 304 eur. Obe sumy sú teda vyššie ako tvrdí Milan Krajniak. Na druhú stranu, nájdu sa aj internátne školy s menším normatívnym príspevkom ako tým, ktoré uvádza Milan Krajniak. Jednou z nich je napr. Spojená internátna škola na Tovarníckej 16 v Topoľčanoch, ktorá poberá za odborné učilište, špeciálnu základnú školu a školský klub spolu 332 385 eur, za internát potom 72 393 eur. Systém normatívneho financovania by mal po schválení novely zákona o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení prejsť zmenami . Návrh tejto novely je momentálne v medzirezortnom pripomienkovom konaní. Zohľadniť by sa najnovšie mala napr. dĺžka praxe pedagogických a odborných zamestnancov a rozšíriť by sa mal príspevok na dopravné náklady, čím chce vláda podporiť vzdelávanie v materinskom jazyku. Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

normatívne

zákona č. 597/2003 Z.z

nariadenia vlády SR č. 630/2008 Z. z

financované

.pdf

Ministerstvo

stránok

novely zákona

zmenami


V Čadci sa udialo to, že členovia, nie ja, teda okresnej organizácie dali svojho nominanta na funkciu primátora. Dali súčasného primátora pána Vražela. Ja som ľudí neovplyvňovala, čiže bola zhoda, 100% zhoda pri všetkých rozhodnutiach zo všetkých členov okresnej konferencie.

Ako potvrdzujú stránky samotného primátora Čadce Jozefa Vražela, nominovala ho okresná konferencia ako i miestna organizácia SNS.

stránky


Treba si uvedomiť, ak budeme diskutovať o nejakom kamerovom systéme alebo niečom podobnom, je to od 6000 do 9000 subjektov a tam treba naozaj spoluprácu, či už s ministerstvom vnútra a následne aj s ministerstvom financií, aby sme si povedali, aké kroky.

Na Slovensku máme 6246 (štátnych, súkromných a cirkevných) gymnázií, konzervatórií, materských, základných, stredných, stredných odborných a špeciálnych škôl ( .xls , str. 1). So školami pri zdravotníckych zariadeniach, vysokými, základnými umeleckými a jazykovými školami ich je spolu 6740. Rozpätie Branislava Gröhlinga o počte zariadení, pri ktorom by štát zvažoval inštalovanie kamier, preto hodnotíme ako ešte pravdivé.

.xls


... za posledné obdobie zaznamenali aj úspechy, že lepšie sa vyberá DPH ...

Zlepšenie efektívnosti výberu pri DPH potvrdil Inštitút finančnej politiky (IFP) na zasadnutí Výboru pre daňové prognózy vo februári 2018: " Pokračuje zlepšenie efektívnosti výberu pri DPH a na vybraných daniach predbieha vývoj makroekonomickej základne príjmy s vplyvom na efektívnu daňovú sadzbu (EDS) " ( .pdf , s. 1). Podobne sa vyjadril aj prezident finančnej správy František Imrecze. „Máme najefektívnejší výber DPH od roku 2005. Efektívna daňová sadzba bola v poslednom kvartáli 2017 na úrovni 15,8%. Naposledy bola takáto efektivita výberu DPH v treťom kvartáli 2005. Úspešný výber daní a ciel a efektívny boj proti daňovým podvodom priniesol v uplynulých rokoch do štátnej pokladnice viac o približne 3,7 mld. eur,“ informoval Imrecze v máji 2018. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Inštitút finančnej politiky vydal 14. februára 2018 správu , v ktorej reviduje prognózu daňových a odvodových príjmov na roky 2017 až 2021. V rokoch 2018-2018 zvyšuje IFP odhad daňových a odvodových príjmov o 150 až 297 mil. eur. " Vyšší odhad vychádza z aktuálneho výberu daní a odvodov ako aj novej makroekonomickej prognózy. Za vyšším výberom stojí najmä pozitívna situácia na trhu práce a rastúca spotreba domácností. Aktualizácia legislatívy už uvažuje s postupným oslobodením 13. a 14. platu od daní a odvodov a má celkovo negatívny vplyv na príjmy. Pokračuje zlepšenie efektívnosti výberu pri DPH a na vybraných daniach predbieha vývoj makroekonomickej základne príjmy s vplyvom na efektívnu daňovú sadzbu (EDS) " ( .pdf , s. 1). " Úspešnosť výberu DPH naďalej rastie, keď efektívna sadzba DPH vzrástla v treťom štvrťroku 2017 z 15,01 % na 15,16 %. Výnos dane v roku 2017 revidujeme nahor v súlade so silnejším rastom spotreby domácností, ktorá bude prispievať k vyššiemu výberu aj v ďalších rokoch. Jednorazovo sa v roku 2017 na príjmoch pozitívne prejaví aj kontrolná činnosť Finančnej správy. Prognóza na roky 2018 až 2021 predpokladá udržanie úspešnosti výberu dane na úrovni odhadu roku 2017, ktorý zodpovedá posledným dvom známym kvartálom ," zdôvodňuje IFP úspešnosť výberu DPH ( .pdf , s. 3). Dátum zverejnenia analýzy: 04.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf Imrecze správu .pdf .pdf


Zopakujem ešte raz. Ak má Slovensko najvyššie zdražovanie v celej EÚ.

Ak vychádzame z údajov databázy Eurostat o medziročnej inflácii , meranej harmonizovaným indexom Európskej únie, podľa najnovších údajov, dosiahla na Slovensku v novembri 2011 v rámci EÚ najvyššiu úroveň 4,8 %. Nutné dodať, že rovnako ako Slovensko, túto hodnotu inflácie dosiahlo tiež Spojené kráľovstvo. Ak vychádzame z údajov databázy Eurostat o priemernej ročnej inflácii tak hneď niekoľko krajín EÚ má vyššiu priemernú ročnú infláciu ku novembru 2011. Slovensko má priemernú ročnú infláciu na úrovni 3,8 %. Uvádzame výpočet krajín, ktoré mali vyššiu alebo rovnakú priemernú ročnú infláciu ako Slovensko:

medziročnej inflácii
priemernej ročnej inflácii


...my sme pred mesiacom predložili s Jozefom Miháľom (návrh, pozn.) zákon, ktorý hovorí o daňovej rezidencii. Jeho cieľom bolo zjednodušiť to, aby ľudia mohli práve sa stať Bratislavčanom a platiť dane tu.

Návrh zákona upravujúci rozdeľovanie výnosu dane z príjmov územnej samospráve, teda o tzv. daňovej rezidencii, z dielne Matúša Valla, predložili v parlamente poslanci Miroslav Beblavý a Jozef Mihál pred vyše mesiacom, dňa 28. septembra 2018. Dva dni predtým Vallo predstavil návrh spolu s Mihálom na tlačovej konferencii. Cieľom návrhu bolo zavedenie možnosti odvádzať dane aj mimo miesta trvalého pobytu, teda konkrétne umožniť ľuďom žijúcim v Bratislave platiť dane v tomto meste. NR SR v hlasovaní o postupe do druhého čítania návrh nakoniec nepodporila. Výrok Matúša Valla hodnotíme ako pravdivý. Návrh na novelizáciu zákona č. 253/1998 Z. z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky podali dňa 28. septembra 2018 poslanci NR SR Miroslav Beblavý a Jozef Mihál (obaja nezaradení). Podľa návrhu by mal tento zákon upravovať " práva a povinnosti občanov pri vyhlásení o mieste pobytu pre účely rozdeľovania výnosu dane z príjmov územnej samospráve" (§ 1b). Konkrétne by mal mať občan SR právo "vyhlásiť, že pre účely rozdeľovania výnosu dane z príjmov považuje za miesto svojho pobytu obec, ktorá z dôvodu úzkych osobných a hospodárskych vzťahov predstavuje stredisko jeho životných záujmov" (§ 2, ods. 3), teda nie výlučne obec svojho trvalého pobytu ( .doc , s. 1). Daňová rezidencia vzniká automaticky "v mieste trvalého pobytu daňového rezidenta, ak ten vyhlásením neurčí inak" (§ 8a, ods. 1). Občania by teda mali po novom právo na zmenu miesta svojej daňovej rezidencie. Podľa dôvodovej správy k návrhu zákona je jeho cieľom " umožniť spravodlivejšie financovanie územných samospráv vo vzťahu k rozpočtovému určeniu výnosu dane z príjmov. Nástrojom pre dosiahnutie tohto cieľa je zavedenie inštitútu daňovej rezidencie občanov podľa toho, ktoré miesto považujú oni sami za stredisko svojich životných záujmov" ( .doc , s. 1). Predkladatelia zákona ďalej navrhujú, že daňová rezidencia nebude môcť byť uplatnená automaticky, ale bude závisieť na súhlase danej samosprávy. Návrh bol 26. septembra 2018, dva dni pred predložením v parlamente, predstavený Jozefom Mihálom a Matúšom Vallom na spoločnej tlačovej konferencii. Mihál označil Valla za strojcu myšlienky zmeny zákona, zdôraznil spravodlivejšiu povahu rozdelenia podielových daní samosprávam a špecifikoval, že mesto Bratislava by v prípade schválenia návrhu získalo ročne do rozpočtu približne o 39 miliónov eur viac. S potenciálnou nespokojnosťou miest a obcí, ktoré by po schválení novely o časť svojich príjmov v prospech Bratislavy prišli, Vallo počítal, avšak povedal, že občania by mali platiť dane tam, kde žijú. Priestor pre rokovanie so Združením miest a obcí Slovenska (ZMOS) videl v druhom čítaní o novele zákona. Okrem toho zdôraznil aj jednoduchosť navrhovaného spravodlivejšieho platenia daní - postačilo by jedno prehlásenie na tlačive veľkosti A4. NR SR však po prerokovaní návrhu zákona v prvom čítaní dňa 23. októbra 2018 rozhodla, že v návrh zákona nebude posunutý do druhého čítania. Zo 140 prítomných sa 64 poslancov hlasovania zdržalo, 47 návrh podporilo, 28 hlasovalo proti a 1 poslanec nehlasoval. Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

zákona tlačovej hlasovaní Návrh .doc .doc tlačovej Vallo prerokovaní


V polícii jednoducho boli ľudia, ktorí schovali do šuflíka informácie, ktoré keby Národný bezpečnostný úrad v prípade pani Jankovskej mal, tak by si ju zavolali na takzvaný bezpečnostný pohovor.

Informáciu o neposkytnutí dôležitých informácií NBÚ políciou potvrdil okrem Gábora Grendela ešte jeden poslanec príslušného parlamentného výboru. Iný takúto informáciu nemá. Rokovania tohto výboru sú neverejné. Pre Demagóg.SK túto informáciu potvrdil aj Národný bezpečnostný úrad. Polícia, naopak, akékoľvek nedostatky odmietla, Ministerstvo vnútra mlčí. Keďže v prípade existujú protichodné informácie (s vedomím, že pôvodcom jednej z nich je polícia, na ktorej je tieň podozrenia), ktorých pravdivosť či nepravdivosť nie je možné z verejných zdrojov dostatočne overiť, hodnotíme tvrdenie Gábora Grendela ako neoveriteľné. Vtedajší predseda parlamentného výboru na kontrolu činnosti Národného bezpečnostného úradu Ľubomír Galko na tlačovej konferencii 16. októbra 2016 uviedol , že polícia neposunula NBÚ dôležité informácie o Monike Jankovskej. „Na Moniku Jankovskú bolo podaných viac ako desať trestných oznámení. Policajný zbor teda v minulých rokoch NBÚ neinformoval o týchto závažných informáciách, na základe ktorých jej možno nemala byť bezpečnostná previerka udelená.” Informácie mali podľa Galka siahať do roku 2012. Podľa agentúry SITA ich poslala NAKA bezpečnostnému úradu (až) potom, čo vyšla najavo Jankovskej komunikácia cez Threemu - teda v roku 2019. Polícia v prvej reakcii odkázala , že sa musí oboznámiť so závermi parlamentného výboru. V pondelok 2. Decembra 2019 pre Demagóg.SK uviedla, že „ vykonanou kontrolou postupu polície neboli zistené žiadne nedostatky, ani porušenie zákona. ” Ministerstvo vnútra neodpovedalo na otázku, či preverovalo postup konkrétnych policajtov a s akým výsledkom. Gábor Grendel pre Demagóg.SK 3 decembra 2019 uviedol, že „ touto informáciou disponuje(m) ako člen Osobitného kontrolného výboru NRSR na kontrolu činnosti NBÚ.” Rokovania výboru na kontrolu NBÚ sú neverejné. Asistent poslanca Ľubomíra Galka uviedol, že „táto informácia je pravdivá na sto percent, podrobnosti sú, žiaľ, utajovanou skutočnosťou. Demagóg.SK sa pýtal aj iných - koaličných aj opozičných - členov dotknutého výboru, či disponujú informáciami ako poslanci Grendel a Galko. Peter Antal (Most-Híd) uviedol, že nedisponuje informáciami, ktoré majú Grendel a Galko a nevie sa preto vyjadriť k tomu, či polícia pochybila. Grendel tvrdí, že Antal na dotknutom zasadnutí výboru nebol. Iní oslovení členovia výboru na email neodpovedali. Národný bezpečnostný úrad pre portál Demagóg.SK potvrdil, že je pravdou, že v minulosti nedostal od polície dôležité informácie týkajúce sa Moniky Jankovskej, ktoré mohli mať vplyv na hodnotenie jej bezpečnostnej previerky. NBÚ tiež potvrdil, že tieto informácie dostal od polície až po tom, čo vyšla najavo komunikácia Moniky Jankovskej s Mariánom Kočnerom.

uviedol Podľa komunikácia odkázala sú


Predovšetkým to samotné referendum (BREXIT, pozn.) je pred našim predsedníctvom, je pravda, že niekoľko dní...

Kaliňák spomína referendum o vystúpení Veľkej Británie z Európskej únie, ktoré sa má konať 23. júna 2016. Slovenské predsedníctvo v Rade Európskej únie sa začína 1. júla 2016, teda 7 dní po referende. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

TASR stránkach


Všeobecná zdravotná poisťovňa tri krát zvýšila platby nemocniciam. V decembri, februári a v apríli. Tohoto roka.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže VšZP v decembri 2011, vo februári a apríli 2012 zvýšila platby nemocniciam. Ako v tlačovej správe uvádza hovorkyňa VšZP Gašparíková, " VšZP od decembra 2011 tretíkrát po vzájomnej dohode zvýšila platby všeobecným i fakultným nemocniciam, aby im pomohla vyrovnať sa najmä s dopadmi zvyšovania platov lekárov i zdravotných sestier. " Podľa HN , VšZP zvýšila zmluvy nemocniciam k 1. decembru 2011 a k 1. februáru 2012. K zvýšeniu platieb pre nemocnice došlo aj k 1. aprílu 2012. Ako koncom marca 2012 uviedla Gašparíková pre Slovenský rozhlas "VšZP sa dohodla s Asociáciou nemocníc Slovenska na ďalšom zvýšení platieb za ukončené hospitalizácie k 1. 4. 2012. Pre nemocnice to predstavuje mesačné zvýšenie o 1,7 mil. eur. Veríme, že aj toto zvýšenie prispeje k riešeniu dopadov zákona o minimálnych mzdových požiadavkách."

tlačovej správe
HN
rozhlas


Na 4 úsekoch, kde bola výstavba urobená už rozbehnutá po súťaži teraz od júna, respektíve jesene minulého roku, pri Prešove, pri Levoči, pri Martine, celkom...Takmer 700 miliónov je rozdiel na 4 len na stavebných nákladoch.

Podobné tvrdenia ohľadom rozdielu v cenách stavieb diaľnic sme v minulosti overovali už viackrát ( V politike , 23. októbra 2011, V politike 19. február 2012, V politike 26. február 2012)

V politike
V politike
V politike
SME
vysúťažila
postaví
postaví
zrušený


... DPH-čku vždy zvyšovala pravicová vláda. To bolo zaujímavé, vždy to bola pravica (...) my sme prišli, to bolo počas minulého vládneho obdobia a sme vytvorili okruh potravín, na ktoré sme dali zníženú sadzbu DPH na 10%.

Podobný výrok Roberta Fica Demagog.sk overoval v októbri 2015. V relácií V Politike s Norbertom Dolinským 11. októbra 2015 diskutoval spoločne s Jánom Figeľom o migrantoch i DPH na potravinách. Premiérovo tvrdenie: „Pravica nikdy DPH neznižovala. Nikdy. Vždy, keď boli pri moci, tak zdvíhali DPH. Najprv ju zdvihli myslím na 15%, potom ju zdvihli na 19% a potom ju zdvihli na 20%. “ sme vyhodnotili ako zavádzajúce. Do novembra roku 2002 existovala znížená sadzba dane 10 %, ktorá platila aj pre základné potraviny (ďalšími adeptmi na zníženú sadzby boli " lieky, energie, dodanie stavieb, stavebné práce, knihy, noviny, časopisy, hotelové a reštauračné stravovanie " (. pdf ., s. 5 ) ). Základná sadzba v tom období bola 23 %. S platnosťou od 1. januára 2003 druhá Dzurindova vláda zníženú sadzbu zvýšila na 14 %, a zároveň s tým znížila základnú sadzbu na 20 %. Následná daňová reforma a zavedenie rovnej dane vykonaná novelou zákona č. 255/2003 Z.z. (.pdf) s účinnosťou od 1. januára 2004 zaviedla jednotnú, 19 %-nú sadzbu dane pre všetky tovary a služby. Vtedajší minister financií za SDKÚ Ivan Mikloš sa o tomto kroku yyjadroval takto: "V oblasti nepriamych daní muselo dôjsť k ich zvýšeniu, čo samozrejme ani populárne, ani jednoduché nebolo. Rast spotrebných daní bol nutný aj z dôvodu dosiahnutia minimálnej úrovne EÚ, ktorú SR predtým nedosahovala. Najcitlivejšie bolo zjednotenie sadzieb DPH na 19%, pričom pred reformou boli v zníženej, 14% sadzbe také citlivé komodity ako potraviny, lieky, zdravotnícke pomôcky, knihy, noviny a pod. Zjednotenie sadzieb DPH nemalo len fiškálne ciele (eliminácia výpadku zo znížených priamych daní a zo zrušených daní), ale bolo odôvodnené aj vecne. Eliminovalo ekonomické deformácie spojené s rozdielnym zdaňovaním spotreby rôznych druhov tovarov. Znížená sadzby DPH bola zdôvodňovaná sociálnymi aspektmi, teda nefiškálnymi cieľmi." (. pdf , s.9) K ďalšiemu zvýšeniu došlo v roku 2010, keď sa vláda Ivety Radičovej rozhodla zvýšiť sadzbu DPH z 19 % na 20 %. Toto zvýšenie bolo plánované len za dočasnú úpravu: "V období od 1. januára 2011 do posledného dňa kalendárneho roka, v ktorom Európska komisia (Eurostat) uverejní údaje o tom, že aktuálny schodok verejnej správy Slovenskej republiky je menej ako 3 %, je základná sadzba dane na tovary a služby 20 % zo základu dane. Skončenie obdobia uplatňovania základnej sadzby dane 20 % podľa prvej vety vyhlási Ministerstvo financií Slovenskej republiky všeobecne záväzným právnym predpisom." (§ 85j Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2011, Predpis č. 222/2004 Z. z. Zákon o dani z pridanej hodnoty ) Napriek tomu, že sa podarilo znížiť deficit pod 3 %, Ministerstvo financií nevyhlásilo ukončenie platnosti 20 %-nej sadzby dane z pridanej hodnoty. Urobilo to tak aj na doporučenie Medzinárodného menového fondu, ktorý spätné znižovanie nepodporoval. Tretia Ficova vláda predstavila ďalší zo sociálnych balíčkov, ktorý obsahoval i zníženie dane vybraných potravín z 20% na 10%. DPH sa znížila v prípade chladeného a čerstvého bravčového, hovädzieho, hydinového mäsa, mäsa z oviec, kôz a sladkovodných rýb. Nižšia sadzba sa dotkla aj mlieka, masla a chleba.Štátny tajomník ministerstva poľnohospodárstva Gabriel Csicscai tvrdí, že merať dosah zníženej DPH nie je podľa neho možné. Pravdou však ostáva, že na Slovensku sú ceny potravín najvyššie spomedzi štátov V4. Dátum zverejnenia analýzy: 12.01.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

overoval pdf 255/2003 pdf Predpis znížiť nevyhlásilo doporučenie predstavila merať potravín


...my sme to mali tiež ako jednu z priorít vylepšiť práve výber daní, najmä dane z pridanej hodnoty a taktiež snažiť sa eliminovať možné podvody alebo obchádzanie platenia týchto daní. Na čo sme mali pripravený aj projekt a taktiež viete, že ináč teraz je to aj diskutovaná téma, práve ten nový daňový informačný systém mal byť dostatočne robustný na to, aby ošetroval aj tieto veci.

Vláda R. Fica pripravovala reformy daňovej a colnej správy s výhľadom zjednotenia výberu daní, ciel a poistných odvodov v rámci projektu UNITAS . V rámci tohto projektu bol plánovaný aj vznik nového daňového informačného systému (Viď. napr. dôvodová správa (.rtf) nového procesného zákona pre oblasť správy daní: "Je potrebné zvýrazniť, že navrhované zmeny nie je možné technicky zabezpečiť bez vývoja nového informačného systému pre daňovú správu. Ďalší vývoj súčasného daňového informačného systému v súvislosti s navrhovanými zmenami je možné považovať za neefektívne a v niektorých prípadoch aj nemožné. Súčasťou programu UNITAS je preto aj zabezpečenie vývoja nového informačného systému spĺňajúceho požiadavky súčasného stavu vedy a techniky a zároveň zabezpečujúceho moderný výkon správy daní."

UNITAS
dôvodová správa


Dôchodcovia je skupina, ktorá je aj podľa NBS najviac ohrozená z hľadiska možného prepadu do pásma chudoby.

Podľa najnovších údajov Národnej banky Slovenska bola pre domácnosti s jedným dôchodcom v roku 2023 miera ohrozenia chudobou na úrovni 36,8 %. Pre domácnosti s dvoma dospelými a troma a viac závislými deťmi bola miera ohrozenia chudobou na úrovni 37,1 %. Skupinou najviac ohrozenou chudobou boli domácnosti s jednou dospelou osobou a závislým dieťaťom, u ktorých bolo riziko prepadu do chudoby na úrovni 46,4 %. Ľudia na dôchodku na Slovensku nie sú chudobou najohrozenejšia skupina ani v porovnaní skupín z hľadiska ekonomickej participácie, keďže najohrozenejšou skupinou sú v tomto porovnaní nezamestnaní. Z údajov Národnej banky Slovenska vyplýva, že dôchodcovia nie sú najviac ohrozená skupina z hľadiska možného prepadu do chudoby, preto výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Podľa publikácie Národnej banky Slovenska s názvom Štrukturálne výzvy 2024 mali domácnosti s jedným dôchodcom za rok 2023 na Slovensku mieru rizika chudoby 36,8 %. Domácnosti s jedným závislým dieťaťom boli na Slovensku najviac ohrozené chudobou a to na úrovni 46,4 % (. pdf , s. 87).

Podľa správy Národnej banky prijaté opatrenia vrátane valorizácie penzií, 13. dôchodkov či rodičovských dôchodkov neznížili riziko chudoby v skupine dôchodcov. Podľa banky totiž plošné zvyšovanie dôchodkov nemusí dostatočne chrániť najzraniteľnejších obyvateľov, preto je podľa banky dôležité sociálnu politiku nastaviť cielenejšie ( .pdf , s. 26).

Zdroj: Národná banka Slovenska - Štrukturálne výzvy 2024

Z hľadiska skupín obyvateľstva rozdelených podľa ekonomickej participácie boli na Slovensku najviac ohrození chudobou nezamestnaní. Zatiaľ čo zamestnaní obyvatelia mali mieru rizika prepadu do chudoby 10,9 %, tak nezamestnaní 23,1 %. Dôchodcovia mali v tomto porovnaní mieru ohrozenia chudobou na úrovni 14,2 % (. pdf , s. 86).

Zdroj: Národná banka Slovenska - Štrukturálne výzvy 2024

Národná banka Slovenska nezverejnila údaje ohrozenia chudobou v závislosti od veku, no podľa prieskumu EU SILC (EU Statistics on income and living conditions) z roku 2023 sú chudobou najohrozenejšie deti. Vo vekovej kategórii od 0 do 17 rokov je chudobou ohrozených až 22,6 % ľudí. Skupina ľudí starších ako 65 rokov má podľa publikácie EU SILC oproti ostatným vekovým kategóriám najnižšiu mieru rizika chudoby, pohybujúcu sa na úrovni 9,6 % (. pdf , s. 15).

Zdroj: EU SILC 2023

Podľa Štatistického úradu SR čelilo na Slovensku v roku 2024 chudobe alebo sociálnemu vylúčeniu viac než 980-tisíc osôb. Medzi chudobou najohrozenejšie skupiny patrili neúplné domácnosti a domácnosti s vyšším počtom detí.

Detailné dáta z roku 2024 budú poskytnuté prieskumom EU SILC 2024 v priebehu roka 2025.

pdf

.pdf

pdf

prieskumu

pdf

EU SILC 2023


(...) my sme zaviedli nový zákon o duálnom vzdelávaní, kde prvýkrát prepájame školy so súkromnými firmami.

O zavedení duálneho vzdelávania píše napríklad TASR : " Duálne vzdelávanie má zabezpečiť plynulý prechod študentov stredných odborných škôl na trh práce bez potreby ďalšieho preškoľovania. Do školskej praxe sa dostalo od 1. septembra. Teoretická časť výučby prebieha v školách, praktická u zamestnávateľa. " Duálne vzdelávanie bolo zavedené zákonom č. 61/2015 . Vláda Roberta Fica bola prvou vládou, ktorá takýto systém na Slovensku zaviedla. Na mikroúrovni podobné projekty fungovali aj predtým, napríklad projekt Young stars , no na celoštátnej úrovni bol tento systém zavedený prvýkrát. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

TASR
61/2015
Young stars


Nechajte ma, prosím vás, dohovoriť. Toto je štandardný argument pána Mikloša, že tá daň je alebo tá sadzba je niekoľko násobne väčšia ako je napríklad vo Švédsku, ale zabudne vždy dodať to, že veľmi dôležité je, z akého základu sa táto daň vypočítava, čo je vlastne báza pre výpočet a keď je to teda tak, že vy hovoríte, že tvrdíte, že 37,5-krát, čo mimochodom nie je správne číslo, pretože ten návrh, ktorý sme do parlamentu dali má iné číslo, tak keby sme to dali z tohto vášho výpočtu, že by bolo ideálne teda zaviesť bankovú daň adekvátnu sadzbe, ktorá je vo Švédsku, čiže o 37,5-krát nižšiu, tak ten výnos, len chcem upozorniť, že ten výnos z takejto dane by bol 5 miliónov eur.

Nedokázali sme zistiť, aký rozdielny základ pre výpočet má pán Počiatek na mysli. Vo Švédsku je banková daň od 1.január 2011 na úrovni 0,036%, čo je 37,5 krát viac ako daň navrhovaná na začiatku Smerom-SD (1,35%). V súčasnosti však Smer-SD výšku tejto dane poopravil pravdepodobne na 0,7 percenta, v tomto prípade by už naozaj išlo o skoro 20-krát vyššie číslo a nie 37,5-krát vyššie ako spomína Ján Počiatek.


Londýnsky medzinárodný inštitút pre strategické štúdie, ktorí hovoria, že ak by chcela byť Európa samostatná, ak by teda mala byť tá strategická nezávislosť alebo autonómia, ktorá je Francúzsko realitou, tak by sme museli minúť niekoľko stovák miliárd a čakať asi 20 rokov, kým by sme si nakúpili tie zbrane, techniku a hlavne ten výcvik, ktorý treba na to, aby sme nahradili Spojené štáty.

Získanie vojenských spôsobilostí, ktoré by v konkrétnych teoretických scenároch mohli nahradiť úlohu USA v NATO, by stálo stámiliardy dolárov a trvalo desiatky rokov. Tvrdenie Tomáša Valáška hodnotíme ako pravdivé. Britský think tank International Institute for Strategic Studies vydal v apríli 2019 štúdiu „Defending Europe: scenario-based capability requirements for NATO’s European members”. Zaoberala sa obrannými možnosťami Európy za predpokladu, že by USA vystúpili z NATO a neangažovali by sa vojensky. Autori skúmali dva scenáre mimoriadnych udalostí: ochranu globálnych námorných ciest a obranu európskeho územia NATO voči útoku iného štátu. V prvom scenári USA opustia NATO a prestanú poskytovať ochranu námorných ciest. A to nielen z vlastného záujmu, ale aj ako medzinárodný verejný statok. Udržanie bezpečnosti európskych vôd, ochrana globálnej námornej infraštruktúry a zaistenie voľného toku námorného obchodu by tak ostala na európskych členoch NATO. Odhad výdavkov na získanie takýchto dodatočných schopností a techniky je na úrovni 94 až 110 miliárd dolárov. V druhom scenári by po odchode USA z NATO eskalovalo napätie medzi Ruskom, Poľskom a Litvou do vojenského konfliktu. Rusko by okupovalo Litvu a časť Poľska. Európski členovia NATO by aktivovali článok 5 Severoatlantickej zmluvy o kolektívnej obrane a plánovali dve operácie. Jednu na odstrašenie ďalšej agresie zo strany Ruska, druhú na obnovenie kontroly poľskej a litovskej vlády nad vlastným územím. Náklady na realizáciu tohto scenára sa pohybujú od 288 po 357 miliárd dolárov. Realizácia týchto scenárov môže podľa IISS trvať až 20 rokov, výraznejší pokrok by mohol nastať po 10 a 15 rokoch príprav.

think tank
štúdiu


Nechceme dovoliť to, aby naozaj zlý, neeurópsky zákon, ktorý schváli Budapešť vyvolával na Slovensku nežiadúce účinky a my našimi zákonmi ešte budeme tieto účinky prehlbovať. Toto nechceme a o tom je zákon, ktorý, ktorého význam ste veľmi presne ocitovali alebo parafrázovali, keď si pozriete, ja ho mám so sebou. Ten zákon (nový slovenský, pozn.) je veľmi štíhli na základe medzinárodných štandardov, medzinárodných kritérií, medzinárodných zvyklostí odmieta akékoľvek exteritoriálne účinky zákona, ktorý bol prijatý v rozpore s takzvanými "genuine link", to znamená prirodzenou väzbou medzi občanom, ktorý občianstvo žiada a štátom, ktorý občianstvo udeľuje.

"Genuine link" je kritérium uplatňované na zaklade rozsudku ICJ (International Court of Justice) vo veci Nottebohm , kde sa spomína, že z medzinárodne-právneho hľadiska je občianstvo uznávané v prípade, že existuje nejaká reálna väzba medzi štátom a jedincom. Spravidla sa jedná o dlhodobejší pobyt na území, špeciálnu väzbu k danému štátu atď. V danom prípade ICJ udelilo Lichtenštajnsko Nottebohmovi občianstvo, i keď celý svoj život žil v strednej Amerike a nemal okrem brata žiadne väzby na Lichtenštajnsko. To znamená, že na základe tohoto kritéria, ktoré uviedol Dzurinda, má hocijaký štát právo udeliť občianstvo komu chce. Je to čisto domáca záležitosť. Medzinárodne právo sa uplatňuje iba vtedy, ak sa jedná o uznanie účinkov takto udeleného občianstva vo vzťahu k inému štátu - napr. štát A má právo na seba "prevziať" porušenie práv jednotlivca v štáte B a žalovať štát B pred ICJ na základe tzv. diplomatic protection, ktorá je viazaná na občianstvo. V prípade, keď neexistuje genuine link, štát B nebude akceptovať väzbu občianstva, a tým pádom nemôže byť štátom A žalovaný pred ICJ za takýto akt. Nový vládny zákon, ako uvádza Dzurinda, má v podstate upravovať domáce zákony v súlade s "genuine link" tzn. odmietať exteritoriálne účinky maďarského zákona v prípadných súdnych sporoch.

Nottebohm


Zvýšenie minimálnej mzdy prispelo – spolu s rastom ekonomiky a rastom produktivity práce – k celkovému rastu miezd. Priemerná hodinová cena práce (mimo agrosektoru a verejnej správy) vzrástla v SR podľa Eurostatu za rok 2014 o 5,2 %, čo bol tretí najrýchlejší rast ceny práce v rámci eurozóny.

Minimálna mzda sa na Slovensku za posledné roky stále zvyšuje . Naposledy sa tak stalo v januári 2015, kedy sa rástla na súčasných 380 eur. Rastom ekonomiky Robert Fico myslí rast HDP, ktoré tiež vzrástlo zo 73,59 miliárd eur na 75, 21 miliárd eur. Produktivita práce na Slovensku mala taktiež rastúcu tendenciu . V roku 2013 to bolo 13,2 eur za hodinu, kýmv roku 2012 len 12, 8. Hodinová cena práce vzrástla o 5, 2 % (. pdf , s. 2). a skutočne to bol tretí najvyšší rast v rámci eurozóny. Tento výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako pravdivý.

zvyšuje

vzrástlo

tendenciu

vzrástla

pdf


Ja som prevzal rezort, teda Najvyšší súd, (...) po pánovi Majchrákovi a po pánovi Karabinovi, ktorí menili senáty do budúcna rozvrhom práce tak, ako ja som to urobil ...

Milan Karabín a Juraj Majchrák boli predchodcami Štefana Harabina na poste predsedu Najvyššieho súdu, pričom na zmenu obsadenia senátov rovnako ako Harabin používali Rozvrh práce Najvyššieho súdu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Štefan Harabin ukončil svoje pôsobenie na poste predsedu Najvyššieho súdu vo februári 2003, kedy ho dočasne nahradil vo funkcii podpredseda NS SR Juraj Majchrák. Ten konal ako zastupujúci predseda do októbra 2003, kedy bol za staronového predsedu zvolený Milan Karabín. Po Karabínovi predsednícku stoličku v roku 2009 opäť získal Harabin.

Podľa definície uvedenej na stránke Najvyššieho súdu sa „Rozvrhom práce rozumie akt riadenia predsedu Najvyššieho súdu, ktorým sa riadi organizácia práce súdu pri zabezpečovaní výkonu súdnictva na príslušný kalendárny rok. Rozvrh práce sú spolu so stanoviskom Sudcovskej rady verejne prístupné. Predseda Najvyššieho súdu je povinný zabezpečiť rozvrh práce každému sudcovi Najvyššieho súdu.“

Verejný prístup k jednotlivým Rozvrhom práce Najvyššieho súdu je síce možný iba od roku 2010, no je nepochybné, že sa tento spôsob používal na zmenu senátov aj v minulosti. Potvrdzuje nám to napríklad uznesenie Ústavného súdu z 18. júna 2003, kde sa uvádza: „Sťažovateľka požaduje vydať nález, ktorým by ústavný súd vyslovil porušenie základného práva sťažovateľky na zákonného sudcu podľa čl. 48 ods. 1 ústavy, ako aj práva na spravodlivé súdne konanie podľa čl. 6 ods. 1 dohovoru rozhodnutím vydaným podpredsedom najvyššieho súdu 18. februára 2003 tým, že zmenil zloženie senátu najvyššieho súdu určeného podľa rozvrhu práce platného na rok 2002 na konanie a rozhodovanie o mimoriadnom dovolaní generálneho prokurátora Slovenskej republiky (ďalej len „generálny prokurátor“) v právnej veci vedenej na najvyššom súde od 20. decembra 2002 pod sp. zn. M Obdo V 8/2002, a to po začatí konania.“

Rovnakým problémom, týkajúcich sa zmien v Rozvrhu práce čelil ako predseda NS SR aj Štefan Harabin. Nález Ústavného súdu z dňa 17. júna 2015 zrušil rozsudok Najvyššieho súdu z 30. decembra 2013 a vrátil vec na ďalšie konanie z dôvodu nezákonnej zmeny Rozvrhu práce Najvyššieho súdu.

ukončil získal stránke uznesenie Nález


Začali ste to pokusom práve predstaviteľa SaS dostať z rozhlasovej rady 3 členov. Boli dokonca takí farizejskí, že to čo vytýkali trom členom už nevytýkali nominantovi KDH a keďže tento pokus sa asi na vašom politickom byré zdal nejaký pomalý, tak ste prišli s týmto zámerom okamžite zlúčiť.

Maďarič popisuje situáciu, ktorá nastala na výbore pre nezlučiteľnosť funkcií 15. septembra . Podpredseda výboru poslanec Krnáč zo SaS navrhol po tom, ako sa výbor nevedel dohodnúť, či došlo v prípade kandidatúry členov rozhlasovej rady do parlamentu na kandidátkach HZDS a SNS, aby s výkladom zákona pomohol ústavnoprávny výbor, s čím neuspel. Za nominanta KDH je uvádzaná bývalá členka rozhlasovej rady Mária Hlucháňová, ktorá kandidovala tento rok za KDH . Hlucháňovou sa výbor nezaoberal.

15. septembra
kandidovala tento rok za KDH


Nie sú žiadne iné výhrady voči tomu. Žiadne peniaze sme vracať nemuseli. Čiže znovu opravujem tie nezmysly, ktoré sa šíria.

EK mala pôvodne preplatiť časť nákladov za verejné obstarávanie na Ministerstve výstavby a reg. rozvoja. Po pochybeniach však tieto náklady podľa slov jej predstaviteľa nepreplatí v plnej miere. A. Belousovová má pravdu, že sme peniaze vracať nemuseli, tie budú totiž vyplatené až v ďalšom programovom období. Bližšie k pravde však je, že kvôli pochybeniam v obstarávaní nebudeme mať nárok na vyššiu sumu. Článok a vyjadrenie predstaviteľa EK viď tu .

tu


My sme predtým, keď bola kríza 2008-2009 použili § 52, ktorý bol aj istým spôsobom obdoba, že štát prispieval na udržanie pracovného miesta u zamestnávateľa. Samozrejme tá možnosť je otvorená. Tu treba povedať, že sú európske krajiny, ktoré vážne hovoria o 6 hodinovom dennom pracovnom čase za tých istých finančných podmienok, ako bolo predtým za 8.

Vo februári 2009 parlament schválil zákon , ktorý umožnil prispievať firmám na podporu udržania zamestnanosti počas finančnej krízy. Krajine vtedy vládla koalícia Smer, HZDS a SNS. Štát príspevky vyplácal podnikateľom, ktorí si zamestnancov ponechali aj napriek tomu, že pre nich nemali dosť práce. Išlo však o doplnenie §50 nie §52. Príspevok je možné vyplácať aj dnes. Niektoré európske vlády - napríklad Fínska - hovoria o možnosti zaviesť šesťhodinový pracovný deň, počas ktorého by však zamestnanci dostali rovnakú mzdu ako pri osemhodinovom. Švédsko to v roku 2015 vyskúšalo na opatrovateľkách v domove dôchodcov. Aj napriek vyššej výkonnosti zamestnancov však náklady prevýšili výnosy a vláda experiment zrušila. Tvrdenie Milana Krajniaka hodnotíme ako pravdivé.

schválil zákon je Fínska vyskúšalo


V ruskej štátnej dume nemôže vystúpiť hocikto. Za obdobie desiatich rokov som bol piaty politik...

Na základe infomácií, ktoré Demagog.SK vyžiadal od Odboru komunikácie s médiami a verejnosťou NR SR bol Andrej Danko skutočne piatym politikom od roku 2008, kto vystúpil s prejavom v ruskej Štátnej dume. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

15. novembra 2017 vystúpil Andrej Danko, doposiaľ ako jediný Slovák na pôde Štátnej dumy Federálneho zhromaždenia Ruskej Federácie. Ako Odbor komunikácie s médiami a verejnosťou NR SR informoval agentúru SITA , za posledných 25 rokov iba osem politických osobností z EÚ „malo tú česť vystúpiť s prejavom pred poslancami Štátnej dumy Federálneho zhromaždenia Ruskej Federácie“ . Možnosť vystúpiť pred poslancami bolo ponúknuté Dankovi predsedom Štátnej dumy FZ RF, Viačeslavom Viktorovičom Volodinom na bilaterálnom rokovaní, ktoré sa uskutočnilo v Moskve.

Demagog.SK požiadal komunikačný odbor NR SR o vyjadrenie k Dankovmu tvrdeniu. Z odpovedi vyplýva, že od roku 2008 (posledné desaťročie) bol Danko skutočne piatym politikom, kto mohol vystúpiť s prejavom. V júni roku 2017 vystúpila s prejavom predsedníčka Dolnej komory Parlamentu Indie, Surita Mahajan . Vo volebnom období 2012-2016 mal taktiež vystúpiť predseda bieloruského parlamentu, Vladimir Andreychenko . Vo volebnom období mali vystúpiť s prejavmi Eduard Kokoity , vtedajší prezident jednostranne vyhlásenej republiky Južné Osetsko. Podobne mal možnosť v tomto období vystúpiť aj prezident druhej jednostranne vyhlásenej Abcházskej republiky, Sergej Bagapš.

SITA
2017
Surita Mahajan
Vladimir Andreychenko
Eduard Kokoity


Vo všetkých nových členskych krajinách je významne nižšia účasť vo voľbách ako v tých starých.

Nové členské štáty majú vo všeobecnosti nižšiu volebnú účasť ako staré členské štáty. Avšak aj medzi starými aj medzi novými členskými štátmi sú príklady krajín, pre ktoré to neplatí. Nakoľko Anna Záborská hovorí o "všetkých" krajinách, jej výrok hodnotíme ako nepravdivý.

posledných voľbách


Máme tu 900-tisíc ľudí, ktorí si nemôžu denne kúpiť jedno teplé zdravé jedlo.

Podľa údajov Eurostatu si v roku 2022 na Slovensku nemohlo dovoliť jesť mäso alebo jeho vegetariánsky ekvivalent aspoň každý druhý deň približne 857-tisíc obyvateľov a v roku 2023 to bolo približne 966-tisíc obyvateľov. Aj keď Pellegrini interpretuje tento údaj ako neschopnosť dovoliť si „jedno teplé zdravé jedlo“ denne, výrok hodnotíme ako ešte pravdivý.

Podľa údajov Eurostatu si na Slovensku za rok 2022 nemohlo dovoliť jesť mäso, kura, rybu alebo vegetariánsku náhradu aspoň každý druhý deň 15,8 % populácie, čo predstavuje približne 857-tisíc obyvateľov. Za rok 2023 bol tento podiel na úrovni 17,8 %, čo predstavovalo približne 966-tisíc obyvateľov.

Pellegrini tieto údaje prezentoval podobným spôsobom ešte v júli 2023 na tlačovej konferencii strany Hlas-SD (v čase od 16:20).

Tento ukazovateľ je jednou z 13 deprivačných položiek, ktoré určujú takzvanú závažnú materiálovú a sociálnu depriváciu. Podľa analýzy EU SILC ju v roku 2022 pociťovalo približne 300-tisíc osôb. Závažnú materiálnu a sociálnu depriváciu podľa metodiky pociťujú osoby, ktoré si nemôžu dovoliť aspoň sedem položiek zo zoznamu.

údajov
predstavuje
približne
tlačovej konferencii
analýzy


Je evidentné, že sme dosiahli nadpriemerné výsledky v Banskobystrickom kraji, v Košickom kraji...

Pokiaľ ide o počet zvolených starostov obcí, primátorov miest, starostov mestských častí Most-Híd dosiahol číslo 219 , čo v prepočte vychádza priemerne 27,4 starostov/primátorov pre jednotlivé kraje . V banskobystrickom kraji Most-Híd získal 60 . V košickom kraji Most-Híd dosiahol 52. Výsledky Mostu v banskobystrickom a košickom kraji sú nadpriemerné.


...v priemere je plat učiteľa naozaj okolo 1 100 eur, veď to je o 200 eur nad priemer v národnom hospodárstve.

Výsledok štatistického zisťovania (.pdf) Ministerstva školstva vedy a výskumu eviduje mesačnú mzdu pedagogického zamestnanca (s výnimkou materských škôl, základných umeleckých škôl a jazykových škôl) za prvý polrok 2016 vo výške 1032,3 eur. Priemerná mesačná mzda v hospodárstve SR vykazuje výšku za 1. polrok 2016 884 eur. Z týchto faktov vyplýva, že priemerný plat učiteľa nie je o 200 eur vyšší ako je priemerný plat v národnom hospodárstve. Fico nadhodnocuje aj výšku priemerného platu učiteľov, preto považujeme jeho výrok za nepravdivý. Výška mzdy všetkých pedagogických, odborných i nepedagogických zamestnancov za 1. polrok 2016 je 924,3 eur (opäť bez pracovníkov materských škôl, jazykových škôl a základných umeleckých škôl), pričom v roku 2015 v tom istom období bola ich mzda nižšia o 40 eur, teda dostali 884 eur. Pedagogickí zamestnanci zarábali o 44 eur menej v prvom polroku 2015, ich výplata bola na úrovni 988 eur (zdroj: .pdf , s.6). Priemerná mesačná mzda v hospodárstve bola v 1. polroku 2015 na úrovni 858 eur, v 1.polroku 2016 zase na úrovni 884 eur. Rozdiel priemernej mzdy pedagogických zamestnancov a priemernej mzdy v hospodárstve je podľa týchto údajov v 1. polroku 2016 na úrovni 148 eur. V 1. polroku 2015 bol tento rozdiel nižší, pedagogickí pracovníci obdržali o 130 eur vyššiu výplatu ako bola priemerná mzda v hospodárstve. 19. septembra bola prezentovaná makroekonomická prognóza Slovenska, podľa prognózy priemerná nominálna mzda v národnom hospodárstve by mala dosiahnuť 908 eur.

štatistického zisťovania

mesačná mzda

.pdf

prezentovaná

Centrum vedecko-technických informácií SR

hodnoteniach platov

októbra 2016


...Most-Híd navrhol dohody pre dôchodcov. Rátame s 13-tym a 14-tym platom z dielne Slovenskej národnej strany. Budú tam všetky náklady, ktoré sú spojené so zvýšením príplatkov za prácu v noci, v sobotu a v nedeľu (v rozpočtu na nasledujúci rok, pozn.).

Koaliční partneri (SMER-SD, SNS, Most-Híd) predstavili 28. septembra 2017 sociálny balíček , ktorý zarátali aj do plánovaného rozpočtu na rok 2018, aj keď cena týchto opatrení presne vyčíslená nie je a ministerstvo financií ich plánuje vykryť z pomerne veľkej rezervy rozpočtu . Balíček vznikol po dohode všetkých troch koaličných strán, pričom každá strana doň doplnila svoje vlastné požiadavky. Most-Híd presadil odvodovú výhodu pre dôchodcov pracujúcich na dohode, SNS predstavila vyplácanie 13. a 14. platu a SMER-SD sa zasadil za zvýšenie príplatkov za prácu v noci a cez víkend. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dôchodcovia poberajúci starobný, invalidný, predčasný alebo výsluhový dôchodok, ktorí pracujú na dohodu a nezarábajú viac ako 200 eur, budú môcť využiť oslobodenie od sociálnych odvodov. Týmto opatrením sa zvýši ich čistý príjem. Ak mesačný príjem z dohôd prekročí 200 eur, poistné sa bude platiť len z rozdielu medzi príjmom a sumou 200 eur. Odvodová úľava sa najviac dotkne predčasných dôchodcov, ktorí podľa súčasnej legislatívy nemôžu pracovať a poberať predčasný dôchodok zároveň. Novela zákona vstúpi do platnosti 1. júla 2018. 13. a 14. plat, ktorý presadila strana SNS, bude fungovať na princípe dobrovoľnosti. Či tieto bonusy zamestnanec dostane, bude závisieť od zamestnávateľa. Do výšky 500 eur budú oba platy oslobodené od daní a odvodov, pričom rozsah odvodovej úľavy sa pri každom plate bude odlišovať. Na 13. plat vznikne nárok po odpracovaní dvoch rokov u jedného zamestnávateľa. Vyplácaný by mal byť vždy v júni. 14. plat sa bude týkať zamestnancov, ktorí nepretržite odpracovali u jedného zamestnávateľa minimálne 4 roky a vyplácaný bude v decembri. Ak si zamestnávateľ bude chcieť uplatniť odvodové úľavy pri 14. plate, bude musieť zamestnancom vyplatiť aj 13. plat, inak úľavu nedostane. Návrh na 13. a 14. plat chce SNS predložiť na januárovej schôdzi parlamentu, keďže ich zavedenie si vyžaduje novelizáciu viacerých zákonov. Príplatky za prácu v noci a cez sviatok chce vláda zvýšiť od mája 2018. Výška príplatku za nočnú prácu má vzrásť zo súčasných 20 % na 50 % minimálnej hodinovej mzdy. Za prácu cez sviatok stúpne príplatok zo súčasných 50 % na 100 % priemernej mzdy zamestnanca. Takisto by sa mal zaviesť príplatok za prácu cez víkend, ktorý doteraz nebol obsiahnutý v Zákonníku práce. Jeho výška ma dosiahnuť 100 % sumy minimálnej hodinovej mzdy. V hlasovaní z dňa 12. decembra 2017 bol návrh novely zákona posunutý do druhého čítania.

sociálny balíček
rezervy rozpočtu
oslobodenie
Novela
Návrh
mája
hlasovaní


ak vám prečítam z toho spisu. "Vedúceho prvého oddelenia 46. odboru SIS, ktorý sa podieľal, teda informoval a podieľal sa osobne motorovým vozidlom Mazda 626", ŠPZ nebudem, "na blokovaní štátnej cesty, aby iní sa tam nedostali, potom osobným motorovým vozidlom teda Seat Toledo červenej farby spredu zablokovali, zboku so Seatom Ibiza

Béla Bugár cituje zo spisu obžaloby na Ivana Lexu a ďalších účastníkov zavlečenia Michala Kováča ml. do cudziny. Obžaloba bola napísaná prokurátorom Michalom Serbinom dňa 27. novembra 2000. Výrok teda označujeme ako pravdivý.

"...Dňa 31. 8. 1995 v meste Svätý Jur pomocou vysielačky a mobilného telefónu vydával pokyny podriadeným príslušníkom SIS a informoval o priebehu sledovania riaditeľa 46. odboru SIS obv. JUDr. Gejzu Valjenta, CSc. , a potom, ako bol o 10.47 hod. za použitia hrozby strelnou zbraňou zadržaný Michal Kováč, podieľal sa osobne motorovým vozidlom Mazda 626 ŠPZ BLE 58-92 na blokovaní štátnej cesty II/502 pred prichádzajúcimi vozidlami."

"... osobným motorovým vozidlom Seat Toledo červenej farby spredu a Seat Ibiza zelenej farby z boku zablokovali osobné motorové vozidlo s Michalom Kováčom."

spisu
Trestného poriadku


Vyčerpali sme 95 % všetkých eurofondov a patrili sme k top najlepšie čerpajúcich krajinám v Európe, pretože práve tie posledné 3 roky posledné 4 roky, vtedy to kulminuje, lebo my sme, pozrite si, koľko sme mali percent zazmluvnených projektov, nie čerpaných, keď som odchádzal z vlády, tam bolo 90 % všetkých projektov.

Poslanec Pellegrini kombinuje čerpanie v dvoch rôznych obdobiach. V prvom z nich (2007 - 2013) vyčerpaná čiastka dosiahla 95 % objemu alokovaných fondov, avšak na popredné priečky to nestačilo, Slovensko sa zaradilo na 5. miesto od konca spomedzi 28 členských štátov. V druhom období (2014 - 2020) do výmeny vlády v marci 2020 malo Slovensko vyčerpaných 32 %, avšak zazmluvnených vyše 70 %. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

V prvej časti výroku poslanec Pellegrini hovorí o podiele vyčerpaných eurofondov z množstva alokovaného pre Slovensko v programovom období 2007-2013, ktoré bolo možné čerpať do konca 2016. Slovenská republika bola schopná vyčerpať okolo 95 % eurofondov, respektíve až 97 %. Toto nás však nekvalifikovalo medzi „top najlepšie“ čerpajúce krajiny, boli sme piati od konca z vtedajších 28 členov Únie.

Keď došlo k zmene vlády v marci roku 2020, Slovensko už z programového obdobia 2014-2020 malo vyčerpaných necelých 5 miliárd eur z celkovej alokácie 16,7 miliárd eur. V percentuálnom vyjadrení sa jednalo o 32,03 %. Z obdobia je možné čerpať do roku 2023.

Ako však spomína poslanec Pellegrini, vtedajší premiér, zazmluvnený bol väčší objem financií. Napriek tomu nedosahoval 90 %, ale len 70,69 % alebo 10,85 miliárd eur.

vyčerpať 97 boli nedosahoval


To, že je situácia (ohľadom Grécka, pozn.) vážna potvrdzuje aj fakt, že v pondelok bol zvolaný mimoriadny summit eurozóny.

V pondelok bol skutočne zvolaný mimoriadny summit ktorého cieľom je prejednať otázky spojené s gréckym dlhom. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zvolaný uskutočnilo stanoviska


Približne jedny voľby aj referendum stojí okolo 10-12.000.000 EUR.

Podľa údajov z minulých rokov voľby síce stoja okolo 10 - 12 miliónov eur, referendum však iba 6 miliónov eur, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Podľa vyjadrenia Kancelárie ministra vnútra SR pre TASR stáli voľby v roku 2020 12,6 milióna eur. Z celkovej sumy 12.626.775 eur ide na voľby z rozpočtu ministerstva vnútra 10.647.075 eur, z rozpočtu Štatistického úradu (ŠÚ) SR je to suma 1.979.700 eur, uvádza denník SME . Komunálne voľby v roku 2014 stáli 9,89 milióna eur a prezidentské necelých 10,8 milióna eur. Referendum stojí menej: Ministerstvo vnútra a Štatistický úrad vyhradili na referendum o rodine, ktoré sa konalo 7. februára 2015, 6 332 268 eur.

vyjadrenia
denník SME
stáli
Ministerstvo vnútra


Viete, koľko ľudí dodnes to (odmenu za očkovanie pre 60+, pozn.) využilo? Zo 4. januára to bolo 10 000, čiže máte tam viac ako 200 000 000 k dispozícii, ktoré môžete použiť.

Výrok hodnotíme ako zavádzanie vzhľadom na počet seniorov (60+), ktorí využili odmenu za očkovanie. Blanár uvádza neaktuálny čiastkový údaj o senioroch uplatňujúcich očkovacie poukážky, ktorý označuje za reprezentatívny vo vzťahu k efektivite motivačnej politiky. Tieto poukážky k danému dátumu však v danom období nevyužili všetci dôchodcovia, ktorí o to mohli mať záujem.

Podľa Tlačového odboru Slovenskej pošty malo byť 29. decembra 2021 prvých roznesených 20 000 poukážok v hodnote 300 eur pre seniorov, ktorí sa nechali zaočkovať treťou dávkou vakcíny. ( video ) K 4. januáru bolo vyplatených 9665 poukážok, ako v reakcii pre Demagog.SK Juraj Blanár doplnil, v čase nahrávania relácie však už bol dostupný aktuálnejší a vyšší údaj.

18. januára vyplatila Slovenská pošta 100 000 poukazov zo 120 000 doručených, informovala hovorkyňa Slovenskej pošty.

Rada pre rozpočtovú zodpovednosť ( RRZ ) odhaduje celkovú výšku finančnej motivácie pre seniorov vo výške 142 až 336 miliónov eur v závislosti od počtu zaočkovaných seniorov a dávok, ktoré absolvujú. Výška odmeny sa pre jednotlivcov pohybuje vo výške 200 až 300 eur. ( pdf )

video vyplatených vyplatila RRZ odhaduje pdf


Áno. No povedzme si rovno, že rozvojová pomoc našej krajiny ide do troch krajín.

Rozvojová pomoc Slovenskej republiky podľa Ministerstva zahraničných vecí smeruje v prvom rade do troch programových krajín (Moldavsko, Keňa a Afganistan). Avšak, medzi projektové krajiny, ktorým sa tiež poskytuje istý druh rozvojovej pomoci, patrí ďalších šesť krajín (Albánsko, Bielorusko, Bosna a Hercegovina , Gruzínsko, Kosovo a Ukrajina). Ide o krajiny, ktorým je rozvojová pomoc poskytovaná napríklad vo forme programu budovania kapacít, či štipendijných a transformačných programov. Južný Sudán je označený za krajinu s mimoriadnymi humanitárnymi a rozvojovými potrebami. Podľa výročných správ agentúry Slovakaid, ktorá prerozdeľuje rozvojovú pomoc, necelé dve tretiny peňazí určených na tieto účely putovali len do týchto troch programových krajín. Nezanedbateľný podiel bol tak venovaný aj ďalším krajinám. Výrok ako celok hodnotíme ako zavádzajúci.

Ministerstva
Bosna a Hercegovina
výročných správ
strednodobej stratégie
Srbsko
Nepál
Súčasná
2015
2014


Európska centrálna banka má síce zakázané vykupovať dlhopisy členských štátov, ale na to sme si už zvykli...

V štatúte Európskej centrálnej banky sa nič o dlhopisoch nepíše. Európska centrálna banka (ďalej ECB), jedna z inštitúcií Európskej únie, má ako hlavnú úlohu udržiavanie monetárnej politiky eurozóny (tj. členských štátov používajúcich menu euro). Adoptovaním eura sa členské štáty eurozóny zbavili monetárnej suverenity. Ak napriek tomu, že ECB spolupracuje s národnými bankami všetkých členských štátov Európskej únie, schopnosť ovplyvňovať monetárnu politiku má iba s národnými bankami členských štátov eurozóny.

„ Medzi hlavné úlohy patrí dohliadať nad stabilitou spoločnej meny: eura. Taktiež je zodpovedná za neustále dohliadanie úverových inštitúcií eurozóny. Týmto prispieva k bezpečnosti európskeho bankového systému. “ (europa.eu)

Tento bod, v istej forme výkladu, môže zahŕňať aj výkup štátnych dlhopisov členských štátov (resp. národných bánk). Z tohto hľadiska vyplýva, že výkupy Európskej centrálnej banky v lete 2011, konkrétne v prípade Španielska a Talianska (telegraph.co.uk), možno považovať ako za kroky, na ktoré mala ECB plný mandát.

V auguste 2012 získala Európska centrálna banka (v súvislosti s EFSF) výrazné posilnenie právomocí v technickej sfére eurosystému na sekundárnych trhoch štátnych dlhopisoch.

Avšak v Zmluve o fungovaní Európskej únie (The Treaty on the Functioning of the European Union) z 26. 10. 2012, platnej od 1. decembra 2009, konkrétne v článku 123, ods. 1 je zakotvené:

„Prečerpávanie alebo iné typy úverov s Európskou centrálnou bankou alebo centrálnymi bankami členských štátov (odteraz uvádzaných ako „národných centrálnych bánk“) v prospech inštitúcií Únie, subjektov, úradov, agentúr, centrálnych vlád, regionálnych, miestnych alebo iných verejných autorít, iných subjektov pod vládou obecného zákona alebo obecných záväzkov členských štátov je zakázaná, tak ako aj výkup priamo od Európskej centrálnej banky alebo národných centrálnych bánk dlhových položiek.“ (The Treaty on the Functioning of the European Union, 2012, pozn. prekl.) Z vyššie uvedeného vyplýva, že v súlade s vyššie uvedenou zmluvou sú nákupy dlhopisov členských štátov eurozóny Európskou centrálnou bankou zakázané. Touto dosť zložitou a aktuálnou témou sa zaoberá aj Európsky súdny dvor, ktorý rieši , ktoré úkony sú na základe medzivládnych zmlúv a ktorý na základe európskych, či už v primárneho alebo sekundárneho práva. V ďalšej revízii zmlúv by mal byť nákup štátnych dlhopisov centrálnych bánk členských štátov povolený, aby celú záležitosť sprehľadnil a ustálil. Európska centrálna banka si však vyhradzuje dominantné postavenie v rámci monetárnej politiky, do čoho zapadá aj nákup štátnych dlhopisov členských štátov.

Official Journal of the European Union. 2012. „CONSOLIDATED VERSION OF THE TREATY ON THE FUNCTIONING OF THE EUROPEAN UNION. Europa.eu, 26. 10. 2012 (online, PDF). Dostupné z: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=EN

Európska centrálna banka

výkupy

posilnenie

Zmluve o fungovaní Európskej únie

rieši

https://demagog.sk/vyrok/Použité zdroje: „European Central Bank“ europa.eu, (online). Dostupné z: <http:/europa.eu/about-eu/institutions-bodies/ecb/index_en.htm>  Official Journal of the European Union. 2012. „CONSOLIDATED VERSION OF THE TREATY ON THE FUNCTIONING OF THE EUROPEAN UNION. Europa.eu, 26. 10. 2012 (online, PDF). Dostupné z: <http:/eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=EN>  „Technical features of Outright Monetary Transactions“ ecb.europa.eu, (online). Dostupné z:<http://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2012/html/pr120906_1.en.html>;  „The mission of the European Central Bank“ europa.eu, (online). Dostupné z: <https://www.ecb.europa.eu/ecb/orga/escb/html/mission_eurosys.en.html>


Faktom je, že z hľadiska vynakladaného percenta výdavkov na svoju obranu – zdôrazňujem na svoju vlastnú obranu – Slovenská republika je dnes na chvoste členských štátov Aliancie.

Výdavky Slovenska na obranu krajiny sa v súčasnosti pohybujú približne na úrovni jedného percenta HDP, šesť štátov NATO má však nižší rozpočet na obranu vzhľadom k výške HDP a štyri ďalšie štáty majú podobné percento rozpočtu na obranu ako Slovensko, preto nemožno jednoznačne tvrdiť, že by Slovensko bolo na chvoste členských štátov Aliancie v oblasti výdavkov na obranu. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

zaviazali
Kiska
1,03% HDP
stálu armádu
0,1%
2015


Agenda európskej legislatívy, čo sa týka poberania dotácií, nielen na priame platby, ale aj na projektové-neprojektové podpory, je obrovská. Má možno 20-25 tisíc strán.

Výrok poukazuje na počet strán legislatívy EÚ vzťahujúcej sa na poberanie dotácií na priame platby, projektové a neprojektové podpory. Po našom sčítaní strán všetkých dokumentov legislatívy EÚ vzťahujúcej sa na tieto podpory sme dosiahli číslo 4 722 strán. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Všetky dokumenty vzťahujúce sa na legislatívu EÚ a priame, projektové a neprojektové podpory sú zverejnené na stránke Pôdohospodárskej platobnej agentúry ( PPA ). V sekcií Legislatíva EÚ pre priame podpory prezentuje PPA 24 dokumentov s celkovým počtom strán 704. Sekcia Pre projektové podpory je rozdelená na dve časti, Pre PRV a Pre OP RH . Sekcia Pre PRV je ďalej rozdelená na dokumenty v časovom rámci 2014 - 2020 (33 dokumentov s celkovým počtom strán 1 523) a 2007 - 2013 (49 dokumentov s celkovým počtom strán 751). Aj časť Pre OP RH je rozdelená na dokumenty v časovom rámci 2014 - 2020 (23 dokumentov s celkovým počtom strán 1 177) a 2007 - 2013 (8 dokumentov s celkovým počtom strán 375). Sekcia Štátna podpora taktiež zahŕňa legislatívu EÚ, konkrétne (5 dokumentov s celkovým počtom strán 192). Dátum zverejnenia analýzy: 09.04.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

PPA priame projektové Štátna


V rokoch 2010 a 2011 v oblasti informatizácie (na Ministerstve financií SR, pozn.) sa nepodpísal jeden projekt. Nič sa Ivanovi Miklošovi v tejto oblasti nepodarilo nové podpísať. Premenoval projekty, nakoniec sa pustil na projekty, ktoré boli pripravené ešte za prvej Ficovej vlády.

Je pravdou, že I. Mikloš v roku 2010 a 2011 nepodpísal žiadne nové projekty, ale len spustil tie, ktoré boli pripravené za vlády R. Fica. Výrok P. Kažimíra preto hodnotíme ako pravdivý.

V Prioritnej osi 2 boli chválené viaceré projekty, ktoré ešte spustila vláda R. Fica:

TASR
8. júla 2010 – 4. apríla 2012
Prioritná os 1
Prioritnej osi 2


Ja vám možno teraz odhalím trošku malé obchodné tajomstvo. Aktuálne je ruský potrubný plyn k nám dodávaný drahší ako je nákup trhu na spotových trhoch alebo na LNG. Jednoducho to je a mnohokrát to bolo v minulosti. To je obrovský mýtus o lacnom ruskom plyne, ktorý jednoducho nie veľmi sedí, jemne diplomaticky povedané.

Ceny plynu z rôznych zdrojov sú na sebe často závislé a navzájom sa ovplyvňujú. Vzhľadom na konkrétne okolnosti môže byť komodita z jedného zdroja dodávaná dočasne lacnejšie. Tak to býva aj v prípade ruského plynu a LNG. Presnú cenu dodaného plynu na Slovensko však nie je možné porovnať pretože detaily kontraktov na dodávky plynu nie sú z verejných zdrojov dostupné. Tento výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Na skutočnosť, že ceny potrubného ruského plynu nie sú vždy najlacnejšou alternatívou poukazuje aj projekt Dáta bez pátosu vo svojej analýze. Konštatujú, že spotové ceny skvapalneného zemného plynu (LNG) sú na trhu často nižšie v porovnaní s ruským potrubným plynom a bolo tomu tak aj po väčšinu predchádzajúceho roku.

To sa potvrdilo aj v prípade Bulharska, ktoré v apríli tohto roku odstavil ruský Gazprom od dodávok plynu v reakcii na to, že Sofia odmietala za plyn platiť v rubľoch. Následne Bulharsko uzavrelo dohodu s USA o dodávkach LNG, a to za nižšiu cenu, ako za plyn dodávaný z Ruska.

Dáta bez pátosu
nižšie
odstavil
uzavrelo


No a pokiaľ ide o Smer- Sociálnu demokraciu, mali sme v roku 2009 iba 5 županov...

Výrok R. Fica hodnotíme ako pravdivý, pretože je pravdou, že v roku 2009 vyhralo voľby len päť nominantov a zároveň členov strany SMER-SD. V roku 2009 bolo zvolených päť županov ( 1. kolo a 2. kolo ), nominantov a členov strany SMER-SD: - Juraj Blanár (člen strany SMER-SD, Žilinský kraj), - Zdenko Trebuľa (člen strany SMER-SD, Košický kraj), - Pavol Sedláček (člen strany SMER-SD, Trenčiansky kraj), - Vladimír Maňka (člen strany SMER-SD, Banskobystrický kraj), - Peter Chudík (člen strany SMER-SD, Prešovský kraj), - Tibor Mikuš (nezávislý - NEKA, nie je členom strany SMER-SD, Trnavský kraj) bol zvolený tiež, no nekandidoval ako nominant SMER-SD, ale ako nezávislý s podporou SMER-SD, ND, SNS, SZ, - Milan Belica (nie je členom strany SMER-SD, Nitriansky kraj) kandidoval s podporou SMER-SD, KDH a SDKÚ-DS, - Pavol Frešo (člen strany SDKÚ-DS, Bratislavský kraj) Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

1. kolo
2. kolo


Marta Jančkárová: teraz sa ÚVO tým môže zaoberať, po novom by sa tým nemusel vlastne zaoberať, lebo nový zákon by nedal ten priestor. Robert KALIŇÁK: Áno, toto presne patrí do kategórie tých typov príspevkov opozičných poslancov, ktorí bohužiaľ si nenaštudovali presne túto novelu a v tomto prípade ide presne o to. Úrad naďalej má právo, aby ju označil, a toto je presne to, čo povedal pán poslanec Procházka, že je to neprimeraná podmienka. Akonáhle úrad zistí pri šetrení, že týchto 5 dverí je neprimeraná podmienka, súťaž zruší alebo urobí iné opatrenie, ktoré mu zo zákona vyplýva. A to naďalej ostáva.

Do novely zákona o verejnom obstarávaní , sa pridáva §139 sa pridáva odsek 7., ktorý hovorí, že zákonnosť preskúmava úrad len vtedy, ak je celkom zjavne mimo zákona. V praxi to znamená, že prípade, že formálne sú splnené lehoty a formálne náležitosti, to znamená verejné obstarávanie je v medziach zákona, ÚVO nemá právo zisťovať primeranosť alebo neprimeranosť podmienok. ÚVO má síce naďalej právo súťaž zrušiť ak pri šetrení zistí napr. neprimeranosť podmienok. Podľa novely však môže ÚVO konať len ak sú postupy "zjavne mimo zákona". Inými slovami, zisťovanie o neprimeranosti podmienok môže vykonať úrad len ak je postup tendra "zjavne mimo zákona". Ide o obmedzenie pôsobnosti úradu, pretože v súčasne platnom zákone nie je takéto obmedzenia a úrad môže konať, aj keď tender nie je "zjavne mimo zákona". R. Kaliňák nehovorí pravdu pretože reaguje na otázku moderátorky, že po novom by sa ÚVO nemusel zaoberať tendrom, ak by nebol zjavne mimo zákona. § 139 " (7) Úrad v konaní o námietkach preskúmava len zákonnosť postupu kontrolovaného a úvahy, ktorými sa kontrolovaný pri postupe podľa tohto zákona riadil, preskúmava úrad len vtedy, ak sú celkom zjavne mimo medzí , ktoré ustanovuje tento zákon. Úrad je viazaný obsahom podanej námietky; to neplatí, ak ide o námietky podané orgánom štátnej správy podľa § 137 ods. 2 písm. V doterajšej úprave zákona o verejnom obstarávaní podmienka a obmedzenie "úrad preskúmava len vtedy, ak sú postupy zjavne mimo medzi zákona" nebola zahrnutá. Inými slovami ÚVO môže zasiahnuť do tendra, len ak je tender zjavne mimo zákona. Dátum zverejnenia analýzy: 04.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

zákona o verejnom obstarávaní


… dnes sú sterilizácie pre všetkých občanov Slovenska dobrovoľné, len si to musíte zaplatiť. A my sme navrhli, nech to je naďalej dobrovoľné, ale v prípade rómskych osád, nech to zaplatí zdravotná poisťovňa (...) Samozrejme máme to v programe, my sme to neškrtli z programu.

Sterilizácie sú dobrovoľné a spoplatnené. Strana však svoje parlamentné návrhy na úhradu sterilizácii zo zdravotného poistenia neviazala na príslušnosť k špecifickej sociálnej skupine, národnosti či etniku - ale na osoby v istom veku a s istým počtom detí. Rovnaké riešenie ponúka vo volebnom programe pre rok 2020. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Podľa Zákona o zdravotnej starostlivosti možno sterilizácie vykonať „ len na základe písomnej žiadosti a písomného informovaného súhlasu ” - a teda len dobrovoľne. Za tento výkon pacient štandardne platí sám. Poslankyňa SAS Lucia Ďuriš Nicholsonová navrhla trikrát zmenu zákona - v rokoch 2012 , 2013 a 2016 (spolu s Natáliou Blahovou). Žiadala, aby zdravotné poistenie preplácali sterilizáciu „ osobe, ktorá má minimálne štyri deti alebo osobe staršej ako 35 rokov, ktorá má minimálne tri deti ”. Bez rozdielu pohlavia, národnosti či etnika. Takmer totožnú formuláciu obsahuje aj program strany pre voľby v roku 2020. Vo volebných programoch v rokoch 2012 ( pdf. str. 87) aj 2016 ( pdf. str. 37) strana sľubovala, že umožní „ prístup ľudí zo SVS (sociálne vylúčených spoločenstiev, pozn.) k službám reprodukčného zdravia, napríklad k dobrovoľným sterilizáciám za prísne stanovených podmienok” .

Zákona štandardne platí 2012 2013 2016 obsahuje pdf. pdf.


Pánovi splnomocnencovi Kotlárovi, podľa čísel, ak sa nemýlim, prejavuje určitú dôveru zhruba štvrtina populácie.

Podľa prieskumu AKO pre televíziu JOJ 24 dôveruje medializovaným vyjadreniam vládneho splnomocnenca pre riešenie pandémie covid-19 Petra Kotlára 22,1 % respondentov. Ide zaokrúhlene o jednu štvrtinu opýtaných. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Agentúra AKO uskutočnila v dňoch 10. až 17. apríla 2025 prieskum pre televíziu JOJ 24, ktorý zisťoval, ako verejnosť vníma tvrdenia Petra Kotlára, vládneho splnomocnenca pre manažovanie pandémie covid-19. Prieskum sa zameriaval na jeho medializované vyjadrenia, podľa ktorých všetky testované šarže vakcín proti ochoreniu covid-19 obsahovali genetickú informáciu schopnú meniť ľudskú DNA. Kotlár tento mechanizmus prirovnal ku genetickej úprave kukurice.

Respondentom bola položená otázka , či veria alebo neveria zisteniam splnomocnenca Kotlára. Výsledky ukázali, že 22,1 % respondentov týmto tvrdeniam dôveruje. Z toho 9,9 % uviedlo, že im „určite verí“ a 12,2 % odpovedalo, že im „skôr verí“. Naopak, nedôveru vyjadrilo 66,1 % opýtaných, z toho 49,7 % „určite neverí“ a 16,4 % „skôr neverí“. Odpovedať nevedelo 10,5 % respondentov a 1,3 % nechcelo na otázku reagovať.

Zdroj: Prieskum agentúry AKO pre TV JOJ .

Dáta ukázali aj rozdiely v rámci sociodemografických skupín. Tvrdeniam Petra Kotlára častejšie dôverujú respondenti vo veku nad 50 rokov, osoby s najnižším dosiahnutým vzdelaním a obyvatelia Bratislavského, Nitrianskeho, Banskobystrického a Košického kraja. Nadpriemernú dôveru vyjadrili aj voliči politických strán Republika, SNS a Smer-SD.

Naopak, nedôvera voči Kotlárovým tvrdeniam bola výraznejšia u mužov, mladších respondentov vo veku 18 až 33 rokov a obyvateľov Bratislavského, Trenčianskeho, Žilinského a Prešovského kraja. Viac skeptickí boli aj voliči strán Progresívne Slovensko, Demokrati, SaS, KDH, hnutia Slovensko a v menšej miere aj Hlas-SD a Maďarskej aliancie.

Podľa výsledkov prieskumu necelá jedna štvrtina populácie na Slovensku vyjadrila dôveru voči tvrdeniam vládneho splnomocnenca, zatiaľ čo dve tretiny opýtaných tieto tvrdenia odmietli.

prieskum
otázka
TV JOJ
dôverujú
nedôvera


Vláda Mikuláša Dzurindu nechala Slovensko v čase dobrých časov, ako ste povedal, s deficitom 4,2 %. Na tú dobu, kedy bol hospodársky rast. Obrovský deficit. Pričom vďaka tomu sme boli vyradení z prístupového procesu do eura, pretože potrebujete 3 % v rámci maastrichtských kritérií.

O maastrichtských kritériách hovorí napríklad dokument (.pdf) EK.

dokument


(Vláda, pozn.) Spracuje Akčný plán boja proti daňovým podvodom s podrobným harmonogramom zavádzania jednotlivých opatrení a stimulácie účasti verejnosti na tomto procese.

Sľub hodnotíme ako splnený keďže vláda Slovenskej republiky naozaj začala plniť Akčný plán boja proti daňovým podvodom a skutočne dodržuje aj nastavený harmonogram, ktorý rozdeľuje plán na tri etapy. Taktiež je možná účasť verejnosti. Vláda SR na svojom zasadnutí z 31. mája 2012 uznesením schválila návrh Akčného plánu boja proti daňovým podvodom na roky 2012 až 2016. Z materiálu ministerstva financií SR vyplýva, že tzv. Akčný plán boja proti daňovým podvodom bol rozdelený na tri etapy . Harmonogram prijímania opatrení Akčného plánu definoval účinnosť jednotlivých opatrení nasledovne: - Prvá etapa s účinnosťou od 1. októbra 2012 - Druhá etapa s účinnosťou od najneskôr od 1. októbra 2013 - Tretia etapa s účinnosťou najneskôr od 1. októbra 2014. Premiér Slovenskej republiky Róbert Fico odpovedal v Národnej rade 12. decembra 2012 na hodine otázok na otázku poslanca Petra Náhlika týkajúcu sa opatreniam voči spoločnostiam hrubo obchádzajúcich daňovú povinnosť. Premiér sa v odpovedi vyjadril aj k Akčnému plánu a potvrdil účinnosť prvej etapy v stanovenom termíne: Fico v odpovedi povedal: " Realizácia jednotlivých opatrení v rámci Akčného plánu boja proti daňovým podvodom na roky 2012 - 2016 je rozdelená do troch etáp. Prvá etapa sa začala rozbiehať ešte k 1. októbru tohto roka." Ako píše týždenník TREND , " V októbri 2013 sa začala druhá etapa vládneho Akčného plánu boja proti daňovým podvodom. Opatrenia pripravilo ministerstvo financií, vláda ich schválila pred rokom v máji. " Autorka článku Zuzana Kollárová ďalej uvádza: " Plán navrhnutý na tri roky obsahuje 50 konkrétnych opatrení. Polovica z týchto opatrení už bola prijatá v priebehu rokov 2012 a 2013. Zvyšné by mala vláda stihnúť do konca roka 2016. " Vláda SR tak dodržala príslušný termín, ktorý stanovil prijatie druhej etapy opatrení z Akčného plánu do konca októbra 2013. Aj poslednú tretiu etapu Akčného plánu sa podarilo vládnym predstaviteľom realizovať v plánovanom termíne. Vyplýva to zo správy tlačového odboru Ministerstva financií z 29. júna 2015, ktorá uvádza nasledovné: " Posledná etapa akčného plánu boja proti daňovým podvodom sa skončila v októbri minulého roka. Bolo prijatých takmer 50 opatrení, ktoré priniesli stá milióny eur do štátneho rozpočtu, množstvo obvinených páchateľov a odhalili daňové podvody. " Môžme tak konštatovať, že vláde sa podarilo naplniť predvolebný sľub a príslušné rezorty skutočne zostavili akčný plán boja proti daňovým podvodom a taktiež dodržali predpísaný harmonogram deliaci plán na tri etapy, ktorých súčasťou boli opatrenia prijaté v určených termínoch. Čo sa týka konkrétnej participácie verejnosti, tá sa spomína jedine v dokumente s názvom Návrh aktualizácie akčného plánu boja proti daňovým podvodom na 2012 - 2016 , kde sa píše: " V priebehu rokov 2012 až 2015 bolo prijatých viacero ďalších opatrení a nástrojov, ktorých cieľom je zníženie daňových únikov a ktoré neboli súčasťou APBP. Za všetky možno spomenúť napríklad NBL, štátnu tlačiareň kontrolných známok (ďalej len „KZ“) a virtuálne registračné pokladnice (ďalej len „VRP“), ktorých spoločným znakom je to, že do aktívneho boja proti daňovým únikom je umožnené zapojiť sa aj širokej verejnosti. " Dátum zverejnenia analýzy: 23.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

schválila

tri etapy

potvrdil

TREND

správy


Také zákony, ako je novela zákona o službách zamestnanosti, ktorá platí od mája tohto roku, čiže zhruba desať dní to tu máme, tak to je čiste prístup sociálneho inžinierstva, k znižovaniu nezamestnanosti umelým spôsobom. Pretože vy ľuďom, ktorí sú v týchto ťažkých regiónoch...zakazujete vlastne fakticky pod hrozbou vyradenia z evidencie aj ten skromný zárobok či na dohodu alebo na kratšie úväzky...

Novela zákona o službách zamestnanosti bola schválená 22.3.2017, účinná začína byť dňom 1.5.2017. Úprava zákona hovorí, že nezamestnaný evidovaný v evidencii na Úrade práce, sociálnych vecí a rodiny môže pracovať na dohodu ak trvanie tohto pracovnoprávneho vzťahu nepresiahne 40 dní kalendárneho roku a mesačná odmena za vykonanú prácu nebude vyššia ako 148,57 eur, čo má predstavovať sumu životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu. Týmto spôsobom ministerstvo skutočne výrazne sťažilo prácu na dohodu, avšak nezakazuje ju úplne ako to naznačuje Jozef Mihál. Výrok hodnotíme ako zavádzanie.

Novela zákona zákona UPSVaR


...pričom ostatní koaliční poslanci ani len nepovažovali za potrebné prísť a podporiť svojho predsedu áno.

Je neoveriteľné, z ktorej politickej strany boli hlasy, keďže hlasovanie bolo tajné.


...urobil som jediný akt, že som sa pána Kresánka opýtal alebo ho poprosil, ak sa niečo na magistráte umelo brzdí, nech sa umelo nebrzdí.

V medializovaných nahrávkach sa nespomína nič o tom, že by mal Dzurinda poprosiť Kresánka, že ak sa niečo na magistráte umelo brzdí, nech sa umelo nebrzdí. Nevieme ani, či tak Dzurinda spravil po telefonátoch.


Základné ľudské a európske hodnoty velia poskytnúť pomoc utečencom.

Tento veľmi častý argument nepracuje s faktickým základom a dá sa považovať za morálny apel. Otázka toho, čo predstavujú základné ľudské a európske hodnoty, rovnako tak akým spôsobom ich napĺňať predstavuje jednu zo základných otázok, na ktorých sa líšia jednotlivé politické ideológie. Kedže sa však tento argument objavuje veľmi často, uvádzame ho tu a hodnotíme ako neoveriteľný.


…práve sociálna politika je vo výhradnej kompetencii členských štátov.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže väčšia časť sociálnej politiky patrí do výhradnej kompetencie štátov. EÚ má “...v sociálnej oblasti len limitované kompetencie . Všetko čo sa týka zamestnanosti a sociálnej politiky, majú v rukách členské štáty. O platoch, minimálnej mzde, kolektívnom vyjednávaní, dôchodcovských systémoch, dôchodkovom veku a podpore v nezamestnanosti rozhodujú samotné krajiny a nie EÚ. No ako sa EÚ čoraz viac integrovala, postupne nadobúdal na dôležitosti aj jej sociálny rozmer .“ V EÚ dnes takto existuje legislatíva a rôzne iné nástroje na koordináciu a monitorovanie národných programov. Členské štáty sú pritom pravidelne vyzývané k zdieľaniu overených postupov v tejto oblasti. Dôležité je pripomenúť, že časť právomocí je možne vnímať na pomedzi spoločných právomocí (iba tie, ktoré sú uvedené v Zmluve o fungovaní EÚ -článok 4) a právomocí prijať opatrenia na zabezpečenie koordinácie členských štátov EÚ. Príkladom takéhoto vymedzenia časti kompetencií v tejto oblasti môže byť problematika sociálneho zabezpečenia, kedy „ právne predpisy EÚ sa týkajú vyplácania maródky, materskej a otcovskej dovolenky, rodinných prídavkov a podpory v nezamestnanosti. Systémy sociálneho zabezpečenia však stále zostávajú vo výlučnej zodpovednosti členských krajín. Záleží teda na každom štáte, akú sociálnu ochranu garantuje, za akých podmienok a aké dávky vypláca.“

väčšia časť

pomedzi

v Zmluve o fungovaní EÚ

Príkladom


Vo fonde starobného poistenia je ročne strata 1,8 miliardy.

Príjmy fondu starobného poistenia v roku 2009 boli 3,24313 mld (výdavky 5,03517 mld), v roku 2010 boli príjmy 3,62309 mld (výdavky 5,24494) a v minulom roku príjmy 3,65028 (výdavky 5,39108 mld eúr). To znamená, že v každom roku sa jednalo o stratu vo výške približne 1,8 mld eúr.

fondu starobného poistenia


...ja tu mam graf... životná úroveň, ľudia vyhodnocujú životnú úroveň od nástupu vlády R. Fica pre 41% ľudí sa zhoršila.

Andrej Kiska hovorí o prieskume IVO , ktorý sledoval postoje ľudí od nástupu 2. Ficovej vlády vo viacerých oblastiach. Jednou z nich bola aj životná úroveň, kde až 41% respondentov odpovedalo, že cíti od nástupu 2. Ficovej vlády zhoršenie v tejto oblasti. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

IVO


...my sme nakoniec svoje účty zložili a dodržali sme sľuby a mali sme, mali sme 35%. Mali sme 100-krát viac hlasov ako ste mali vy, napríklad, vážený pán minister.

Politická strana Smer vyhrala parlamentné voľby 2010 s 34,79%-ným podielom platných hlasov (880 111 platných hlasov voličov), zatiaľ čo strana SaS získala 12,14% (307 287 platných hlasov voličov).


O Marošovi Šefčovičovi sa povedalo, že jeho híring v oblasti dopravy bol pravdepodobne najlepší.

Šefčovičovo vystúpenie na híringu v oblasti dopravy bolo viacerými zdrojmi hodnotené ako veľmi úspešné a pozitívne hodnotené. Jeho výkon na híringu bol označený aj ako pôsobivý. Slovenský eurokomisár bol taktiež hodnotený ako jeden z najlepších kandidátov. Na základe týchto skutočností je výrok možné hodnotiť ako pravdivý. Pre úplnosť dodávame, že Šefčovičov híring v oblasti energetiky sa odohral 20. októbra vo večerných hodinách.

označený najlepších EuropeanVoice hodnotil hodnotenie dostal


...aj v iných stranách, ktoré mali nedávno snemy, tiež neboli protikandidáti...

SDKÚ-DS ani Smer nemali viac kandidátov na predsedu strany.

SDKÚ-DS ani Smer


NATO je najsilnejšia štruktúra sveta. NATO sa už nepriamo zapojili, dva krát zasadali v Bruseli. Poľský ministerský predseda požiadal o stretnutie NATO, pretože sa Poľsko cíti byt ohrozené.

Z hľadiska štruktúry je NATO najsilnejším vojenským zoskupením sveta, tento vojenský pakt podpísalo 28 krajín sveta (väčšina európskych krajín, Turecko a Spojené štáty americké). Na svete neexistuje žiadne iné zoskupenie alebo samostatná krajina, ktorá by mala väčšiu vojenskú silu ako NATO ( rebríček krajín podľa počtu členov armády). Krajina združené v NATO predstavujú až 70% svetových výdavkov na obranu.

NATO
rebríček
NATO
26. februára
spoločné vyhlásenie
uskutočnilo
požiadalo


Vláda zavedie povinné zverejňovanie úradných dokumentov obcí a krajov, ako sú zápisnice z rokovaní zastupiteľstva a komisií, vrátane hlasovania poslancov.

Povinnosť zverejňovať úradné dokumenty obcí a krajov je ukotvená v zákone o slobodnom prístupe k informáciám, no aj napriek tomu si mnohé samosprávne celky túto povinnosť neplnili dostatočne. Dlhodobý zámer posledných vlád je preto zaviesť opatrenia, ktoré by zaručili transparentnosť aj na lokálnej úrovni. Vláda skutočne začala pracovať na plnení tohto sľubu a niekoľko čiastkových úloh vytýčených v akčných plánoch už bolo realizovaných. Väčšina z vytýčených úloh však má byť uskutočnená až v priebehu rokov 2017 a 2018. Vzhľadom k tomu, že na vládnom sľube sa v súčasnosti pracuje a niektoré z cieľov už boli naplnené, hodnotíme tento sľub ako čiastočne splnený.

Povinnosť zverejňovať úradné dokumenty obcí a krajov, zápisnice z rokovaní a informácie o hlasovaní poslancov definuje Zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií). V článku 1 § 5 ods. 2 definuje povinnosť zverejňovať nasledovné dokumenty pre NR SR:

a) termíny jej schôdzí a zasadaní výborov a návrh programu rokovania, b) zápisnice z verejných schôdzí, c) texty predložených návrhov zákonov do troch dní po ich podaní do Kancelárie Národnej rady Slovenskej republiky, d) texty schválených zákonov do troch dní po ich schválení v treťom čítaní, e) údaje o dochádzke poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na jej schôdze a na zasadnutia jej výborov do troch dní po skončení každej schôdze Národnej rady Slovenskej republiky, f) výpisy o hlasovaní poslancov po každej schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky okrem prípadov tajného hlasovania a hlasovania na neverejnej schôdzi.

pričom v ods.8 definuje, že tieto ustanovenia sa ďalej " primerane použijú na zverejňovanie informácií obecnými zastupiteľstvami, mestskými zastupiteľstvami a miestnymi zastupiteľstvami a zastupiteľstvami samosprávy vyššieho územného celku.“

V praxi však často dochádzalo k tomu, že mestá a obce si túto informačnú povinnosť neplnili dostatočne a niektoré informácie nezverejňovali vôbec. Na nedostatky transparentnosti verejnej správy upozornilo aj Transparency International v roku 2015 a politickým stranám navrhovali ( .pdf ): “zaviesť povinné zverejňovanie úradných dokumentov obcí a krajov ako sú hlasovania poslancov, zápisnice z komisií aj rokovaní zastupiteľstva”. Podľa Transparency International je súčasná situácia nasledujúca: "Zverejňovanie informácií na miestnej úrovni je výrazne nižšie ako na centrálnej. Údaje o hlasovaní či o rokovaniach sú úplne základné materiály pre schopnosť reálnej občianskej kontroly" Transparency International vtedajší problém charakterizovali vo svojom článku .

Aktivity vlády v tejto oblasti započali už v roku 2012, kedy bol zverejnený prvý akčný plán iniciatívy pre otvorené vládnutie. Išlo teda o iniciatívu Radičovej vlády. V júni roku 2016 vláda vydala Akčný plán Iniciatívy pre otvorené vládnutie v Slovenskej republike na roky 2016 – 2019. Jedným z cieľov akčného plánu je presadiť princípy otvoreného vládnutia aj na lokálnej a regionálnej úrovni. Druhou úlohou v tomto dokumente je „vytvoriť návrh zákona o sprístupňovaní a používaní otvorených dát verejnej správy a predložiť ho na rokovanie vlády SR.“ Termín na vytvorenie návrhu zákona je v akčnom pláne stanovený na 31.december 2017.

Medzi ďalšie úlohy, ktoré si vláda v dokumente stanovila, patrí aj realizovanie školení v oblasti zverejňovania otvorených dát pre zamestnancov verejnej správy, ktoré majú byť vykonávané priebežne. Na stránke Inštitútu pre verejnú správu sa v ponuke vzdelávacích aktivít na január až jún 2017 nachádza aj seminár pre zamestnancov verejnej správy zameraný na zákon o slobodnom prístupe k informáciám ( .pdf , s.3).

Akčný plán obsahuje aj úlohu „Navrhnúť štandardizovaný spôsob publikovania datasetov pre organizácie štátnej správy a územnej samosprávy. " Termínom pre vytvorenie návrhu bol 28. február 2017. Hodnotiaca správa akčného plánu z roku 2016 na stránke Ministerstva vnútra SR ešte nie je k dispozícii.

1.marca 2017 vláda schválila najnovší Akčný plán Iniciatívy pre otvorené vládnutie v SR na roky 2017-2019. Tento plán nadväzuje na predchádzajúce dva akčné plány a definuje 68 záväzkov pre subjekty štátnej správy. Uznesenie vlády SR k tomuto návrhu ukladá podpredsedovi vlády pre investície a informatizáciu Petrovi Pellegrinimu:

„v spolupráci s vedúcim Úradu vlády SR a splnomocnencom vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti v rámci novelizácie Výnosu Ministerstva financií SR č. 55/2014 Z. z. o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy v znení neskorších predpisov prijať zásady pre štandardizovaný spôsob a obsah zverejňovaných datasetov pre orgány štátnej správy a územnej samosprávy do 31. decembra 2017“ Uznesenie vlády SR k tomuto návrhu odporúča: „podpredsedovi vlády SR pre investície a informatizácu v spolupráci so splnomocnencom vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti a predsedom Združenia miest a obcí Slovenska vytvoriť a zverejniť návrh vzorového publikačného minima pre orgány územnej samosprávy" Termín na zverejnenie návrhu vláda stanovila na 30.jún 2017 Vzhľadom k tomu, že väčšina cieľov stanovených akčným plánom z roku 2016 a najnovšie aj akčným plánom z roku 2017 má stanovené termíny realizácie v priebehu roka 2017 a 2018, nie je možné v súčasnosti považovať vládny sľub za splnený. Možno však konštatovať, že v súčasnosti prebiehajú kroky vedúce k jeho splneniu a je teda v štádiu riešenia.

Zákon č. 211/2000 Z. z.
.pdf
článku
prvý
Akčný plán
stránke
.pdf
stránke
Akčný plán


Nemecký spolkový vicekancelár povedal, že hádam aj milión utečencov by boli schopní prijať, ...

Frešo má na mysli spolkového vicekancelára a ministra vnútra Sigmara Gabriela. Ten sa vyjadril , že " je mnoho indícií, ktoré naznačujú, že Nemecko tento rok neprijme 800 000 utečencov, ale milión ", čo môže byť výrok, ku ktorému Frešo referuje. Viacero štúdií a článkov poukazuje na možný priaznivý vplyv utečencov na nemeckú ekonomiku, a v tomto zmysle sa vyjadril aj Gabriel. Vzhľadom na to, že Gabriel pripustil, že Nemecko možno príjme milión utečencov v tomto roku, a jeho vyjadrenia o možných priaznivých ekonomických vplyvoch však hodnotíme výrok ako pravdivý.

vyjadril článkov poukazuje vyjadril povedal


Od vtedy (15. februára 2013) tri krát zasadala dotačná komisia, trikrát ste tam neboli. Nakoniec tie peniaze boli uvolnene až koncom septembra, trikrát sme o tom hlasovali.

Zasadanie dotačnej komisie nie sú dostupné, preto nie je možné overiť ani počet zasadaní, kedy komisia zasadala, ani fakt, či Frešo trikrát na zasadaní chýbal. Taktiež sme nezistili kedy bol jeden milión eur uvoľnený. Podľa stránky mesta Bratislava však opravy ciest prebiehali už od marca do polovice septembra 2013. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Dotačná komisia 18. apríla 2013 schválila prevod jedného milióna eur na opravu ciest. Následne o tomto prevode hlasovalo zastupiteľstvo župy 19. apríla 2013. Uznesením prijatého 19. apríla 2013 (č. 24/2013 ) presunul BSK na opravu výtlkov 1 milión eur. Tieto peniaze presunuli z programu 3.3 Majetok – správa a údržba na program 6. Komunikácie. Schválený presun peňazí ešte neznamená automaticky uvoľnené peniaze, pretože kraj musel schváliť, na ktoré úseky dotácia pôjde. Tieto prieťahy trvali aj niekoľko mesiacov od schválenia dotácie. Dôvodom bolo, že takýto presun musí byť vo forme všeobecne záväzného nariadenia. Ešte v polovici mája peniaze neboli uvoľnené.

stránky schválila 24/2013 neznamená presun


Máme premiéra, ktorý sa rok, teda pardon, polrok nedokázal stretnúť s predsedom Lekárskeho odborového združenia, s pánom Visolajským, napriek tomu, že ho otvorene o to žiadal, otvorenými listami a inými pozvánkami a kde ho chcel informovať o tejto kritickej situácii v zdravotníctve, a namiesto toho nám pán Heger v takom tandeme s pani prezidentkou Čaputovou a pánom ministrom Lengvarským, rozprávali o tom, ako sme úžasne pripravenú.

Predseda Lekárskeho odborového združenia Peter Visolajský v októbri potvrdil , že od augusta 2021 žiadal stretnutie s premiérom Hegerom, ktorý si na stretnutie čas nenašiel . Predmetom stretnutia mala byť najmä zlá personálna situácia v zdravotníctve. Heger počas tlačovej konferencie ešte v auguste hovoril , že nemocnice sú pripravené na reprofilizáciu lôžok, čím by mali byť pripravené zvládnuť tretiu vlnu pandémie. Prezidentka Zuzana Čaputová povedala , že Slovensko je na tretiu vlnu pandémie pripravené lepšie, ako bolo pripravené na tú druhú. Stále však apeluje na nízku zaočkovanosť. Ministerstvo zdravotníctva SR na čele s ministrom Lengvarským v septembri vyhlásili , že nemocnice budú na tretiu vlnu vďaka reprofilizácii lôžok pripravené. Z uvedených dôvodov hodnotíme výrok ako pravdivý.

potvrdil nenašiel hovoril povedala vyhlásili


...ja som myslel práve na tieto sestry, ktoré sú v ústavných zdravotníckych zariadeniach, ktoré nie sú v štátnych, ktoré nie sú pod štátom a práve tieto, tieto sestry a títo všetci zdravotnícki pracovníci budú mať platy navýšené niekde o 200, niekde o 300 eur.

Národná rada SR schválila 25. novembra 2015 novelu zákona č.578/2004 Z. z., ktorá by podľa ministra Čisláka mala zabezpečiť nárast miezd v neštátnych zdravotníckych zariadeniach. O náraste miezd v rozmedzí 200 až 300 eur však v rámci dostupných zdrojov informuje len sám minister Čislák. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Zdravotnícke zariadenia , ktoré začali vznikať po prijatí zákona č. 277/1994 Z. z. v rámci všeobecného postupu procesu privatizácie a na ich založení a vzniku sa nezúčastnil štát v právnom postavení zakladateľa, sú charakterizované vo všeobecnosti ako neštátne zdravotnícke zariadenia . Okrem výnimiek, ktorých založenie a vznik upravuje zákon č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách , sú neštátne zdravotnícke zariadenia podnikateľské subjekty, ktorých vznik, resp. založenie upravujú príslušné ustanovenia zákona č. 513/1991 Zb., Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov. " Parlament 25. novembra 2015 schválil úpravu platov zdravotníkov novelou zákona č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve. Mzdy by mali od januára rásť najmä v neštátnych nemocniciach. Právna norma upravuje mzdy viac ako 20 zdravotníckym profesiám v nemocniciach, akými sú farmaceut, sestra, zdravotnícky laborant či sanitár (s výnimkou lekárov). " Nové odmeňovanie by malo finančne pomôcť najmä zdravotníkom v súkromných nemocniciach. Minister Čislák uvádza , že mzda u niektorých z nich by sa mala zvýšiť o 200 až 300 eur. Zástupcovia zdravotníkov však nie sú s novelou zákona spokojní kvôli tomu, že opomína ich kolegov v ambulanciách, kúpeľoch či zariadeniach sociálnych služieb. Ďalšími požiadavkami bolo zvýšenie koeficientov pre výpočet základnej zložky mzdy, zohľadňovanie odpracovaných rokov a započítanie materskej či práceneschopnosti do času odbornej praxe. Sestry už na protest začali s podávaním výpovedí. Dátum zverejnenia analýzy: 30.11.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

nárast zariadenia Parlament zákona malo uvádza opomína


Nech prestanú (Rusi, pozn.) likvidovať nemocnice, už ich zničili myslím cez 200. Školy, atď.

Podľa nezávislých údajov Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) Rusko zasiahlo 18 ukrajinských nemocníc. Ukrajinské ministerstvo obrany uvádza , že zasiahnutých bolo 34 nemocníc a 200 škôl. Hovorkyňa ministerstva obrany Martina Kovaľ Kakaščíková v stanovisku potvrdila, že Jaroslav Naď vzťahoval číslo 200 na školy, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

zasiahlo uvádza


Je potrebné zabezpečiť možnosť bezpečnostného presunu do Európy (napr. pomocou humanitárnych víz), alebo umožniť utečencom žiadať o azyl mimo územia Európy.

Návrh humanitárnych víz obhajuje predovšetkým Riaditeľ centra utečeneckých štúdií na University of Oxford, Alexander Betts. Takéto víza by utečencom umožnili legálne pricestovať do krajiny, v ktorej požiadajú o azyl. Ich myšlienka sa zakladá na tzv. Nansenovom pase , ktorý pomohol ľuďom utekajúcim pred hladomorom alebo inými hrozbami v období krátko po skončení 1. svetovej vojny. Návrh má podporu aj Európskeho parlamentu. Možnosť umožniť žiadanie o azyl mimo územia Európy sa skloňuje už dlhší čas , na rozdiel od humanitárnych pasov však podnecuje k opatrnosti. Ako uvádza štúdia vypracovaná pre Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci Európskeho parlamentu (str. 71), "návrhy na vytvorenie prijímacích centier a prehodnotenie žiadostí o azyl mimo územia EÚ vzbudzujú podstatné otázky právnej, praktickej a politickej uskutočniteľnosti, ktoré ostávajú nezodpovedané. Takéto nápady, ak budú formálne predložené, by si vyžadovali dôsledné zváženie vo svetle predchádzajúcej kritickej analýzy, aby zaistili plný súlad s právnymi a ostatnými záväzkami EÚ." V súlade s prístupom v uvedenej štúdii ani viaceré podrobné mediálne analýzy túto možnosť ako riešenie situácie nespomínajú .

obhajuje
umožnili
Nansenovom pase
má podporu
dlhší čas
štúdia
analýzy
nespomínajú


Najviac prekvapil pán minister Matovič, ktorý napísal, citujem, zrazu je normál spraviť vládneho politika, hromozvod, frustrácii každého, kto sa cíti viac, no pár dní po vražde, ako už spomenul doplnil, že on je hetero… dokonca aj pri vražde dvoch ľudí písal o tom, ako jeho nenávidia médiá.

Deň po vražde na Zámockej ulici v Bratislave Igor Matovič napísal na Facebooku status , ktorého časť citoval Viskupič. Niesol titulok Móda nenávidieť. Po vyjadrení sústrasti premostil do slov v ktorých z burcovania nenávisti obvinil mimo iných aj médiá: „Dosiahli sme dokonalosť. Stav, kedy burcujúca dennodenná nenávisť v médiách, v opozícii, na tribúbach, na ulici či v práci sa stala normou. Kto nevie nenávidieť, nie je in.”

V ďalšej časti statusu píše slová, ktoré vo svojom výroku cituje aj Marián Viskupič: Zrazu je normál spraviť z vládneho politika hromozvod frustrácií každého, kto sa cíti viac. Kto prehral voľby. Kto ich nevyhral. Kto sa bojí basy. Kto by Covid riešil lepšie. Kto by bol lepším ministrom. Kto by všetky krízy zvládol ľavou zadnou.

O 4 dni po vražde Matovič napísal na Facebooku status , ktorý začínal slovami “som hetero” a pokračoval priznaním, že “je muž a cíti sa ako muž”. Status zakončil hastagom: #NehanbiteSaZaSeba

vražde status status


Nedovoľme, aby sa ubližovalo nevinným ľuďom ako sa ublížilo otcovi pani ministerky Matečnej.

Ministerka pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Gabriela Matečná v utorok 6.3. na tlačovom brífingu oznámila , že podáva trestné oznámenie na podpredsedníčku parlamentu Luciu Ďuriš Nicholsonovú. Dôvodom má byť uvádzanie klamlivých a diskreditujúcich vyjadrení v spojitosti s Talianmi pôsobiacimi na východe Slovenska.

oznámila


Dneska je do problému konského mäsa zapojených, do piatku bolo 20, bohužiaľ musím po piatku povedať 21 štátov, lebo už je v tom aj Slovensko...

Ľ. Jahnátek nesprávne uvádza deň kedy sa Slovensko pripojilo ku krajinám, v ktorých sa objavilo konské mäso. Slovensko sa nepripojilo k týmto krajinám v piatok 1. marca 2013, ale už 22. februára 2013. 22. februára bol zhodou okolností tiež piatok, no k 26. februáru 2013 bolo konským mäsom zasiahnutých podľa TASR len okolo 18 krajín. Z toho je evidentné, že Ľ. Jahnátek myslí piatok 1. marca 2013. Počet krajín, ktoré sú do problému konského mäsa zapojených nehodnotíme, keďže situácia sa rýchlo mení a nie je dostupný zoznam krajín, v ktorých sa tento problém vyskytol. Úrad verejného zdravotníctva SR upozornil dňa 22. februára na prítomnosť konského mäsa v lasagniach dovezených z Luxemburska. 26. februára 2013 správa (ANG) z Českej republiky upozornila na prítomnosť konského mäsa vo výrobkoch, ktoré boli distribuované aj na Slovensko. Podľa dostupných informácií malo ísť o predsmažené h amburgery určené pre gastronomické prevádzky (stánky rýchleho občerstvenia, bufety), z ktorých 60-90% malo byť práve z konského mäsa. Minister Ľ. Jahnátek spomína zistenie z piatka 1. marca 2013, kedy Štátny veterinárny a potravinový ústav o zle označených zásielkách informoval o zásielke označeného ako hovädzina, ktoré v skutočnosti obsahovalo konské mäso. Celkový objem dovezeného mäsa 16,4 ton. Z tlačovej správy TASR (26. februára 2013) vyplýva , že počet krajín, v ktorých odhalili konské mäso v hovädzích výrobkoch sa pohybuje okolo 18. K 19. februáru 2013 bolo v kauze 15 krajín . Na domácich aj zahraničných serveroch sa nám nepodarilo dopátrať presný počet krajín, avšak číslo sa blíži dvadsiatim. Vďaka garancií voľného pohybu tovarov v EÚ číslo infikovaných krajín nemusí byť konečné a môže sa kedykoľvek meniť. Taktiež ani správa EK z 26. februára neuvádza zoznam krajín, ktoré majú problém so zle označenými zásielkami konského mäsa. Dátum zverejnenia analýzy: 04.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

upozornil
správa
h
amburgery
informoval
vyplýva
15 krajín
správa


V Bruseli presne tí poslanci sa pobili, ktorí spôsobili Brexit.

Danko hovorí o konflikte , ktorý sa odohral 6. októbra medzi členmi strany UKIP, Týmito poslancami sú Steve Woolf a Mike Hookem. Obaja spomínaní členovia Európskeho parlamentu za stranu UKIP, Woolfe aj Hookem boli stúpencami a podporovateľmi Brexitu. Nedá sa pritom povedať, že Brexit spôsobili nietorí, alebo presne títo politici, preto výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Ráno 6. októbra sa dostal Woolfe do konfliktu s ďalším členom strany UKIP a zároveň členom európskeho parlamentu. Táto konfrontácia sa odohrala po napätom stretnutí, ktoré bolo určené na "vyjasnenie nedorozumení" s kolegami. Strana UKIP nekomentovala príčinu konfliktu. Woolfe však údajne nahneval členov strany potom, čo povedal, že je nadšený novou premiérkou Theresou Mayovou a zvažoval odchod do Konzervatívnej strany. Povedal, že sa rozhodol zostať v UKIP pretože to je jediná strana, ktorá "garantuje, že Brexit bude uskutočnený." Steven Woolfe skolaboval potom, čo vyšiel z komory počas hlasovania. Po sérii CT snímkov sa krvné zrazeniny v mozgu nepotvrdili. Nemocninu Woolfe opustil 9. októbra. UKIP bol 6. októbra v zmätku potom čo na post líderky strany rezignovala už po 18 dňoch členka európskeho parlamentu Diane Jamesová, ktorá nahradila po referende Nigela Faragea, ktorý rezignoval 4. júla . Dátum zverejnenia analýzy: 09.10.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

konflikte
Woolfe
Hookem
Ráno
Strana
opustil
4. júla


Minulý rok to bolo vyše 150 miliónov eur (ušetrené zdroje z reformy ESO, pozn.).

Kažimír hovorí o úsporách v minulom roku. Reforma ESO sa spustila v apríli 2012. Demagog.SK nemá k dispozícii žiadny zdroj, analýzu, ktorá by úspory vierohodne dokladovala. Vzhľadom na to, že Ministerstvo vnútra neuverejňuje analýzy ESO, Demagog.SK hodnotí výrok ako neoveriteľný. Program ESO - Efektívna, Spoľahlivá a Otvorená štátna správa, bol schválený v apríli roku 2012. Dodnes však Ministerstvo vnútra SR neuverejnilo presné analýzy, ktoré by potvrdzovali slová ministra Kažimíra. Prvá etapa programu prebiehala už počas roka 2012, išlo o (. pdf , s. 13) "Zrušenie orgánov špecializovaných miestnej štátnej správy na úrovni krajov,ich integrácia do obvodných úradov v sídlach krajov, resp. do špecializovaných obvodných úradov v sídlach krajov. " Program však predpokladal úspory hlavne v rokoch 2013-2016 (. pdf , s. 43) "V tejto oblasti sa odhaduje úspora v rokoch 2013 - 2016 vo verejnej správe na 513 mil. eur, z toho v roku 2013 v hodnote 130 mil. eur, a najvýraznejšia v roku 2014 v hodnote 173 mil. eur. Za obdobie rokov 2013 a 2014 sa zníži počet úradov špecializovanej štátnej správy a inšpekcií o 483, z toho 244 rozpočtových organizácií štátu." Návrh rozpočtu na roky 2014-2016 nehovorí o úsporách v roku 2012 a uvádza: "Úspory, ktoré sú identifikované v súvislosti s reformou ESO, boli Ministerstvom financií SR zahrnuté do rozpočtu formou plošného viazania výdavkov vo vybraných organizáciách štátnej správy, na rok 2013 v celkovej výške 129,5 mil. eur (z toho na osobných výdavkoch 32 mil. eur a 97,5 mil. eur na výdavkoch na tovaroch a službách)." Do dnešného dňa Ministerstvo vnútra uverejnilo jedinú jedinú tlačovú správu , ktorá bilancuje doterajšie prínosy reformy a predkladá plán úspor. Ani tam však o reálnom šetrení z roku 2012 nie je zmienka. "Z hľadiska dosiahnutých úspor reformou ESO tento rok dôjde k ušetreniu 130 miliónov EUR (z toho 32 mil. na osobných výdavkoch a 97,5 miliónov EUR na tovaroch a službách), čo je kumulovaná (každoročná) úspora. Na rok 2014 očakáva rezort vnútra úspory v hodnote ďalších 159 mil. EUR (105 mil. EUR ako štrukturálne zmeny a 54 mil. EUR z odpredaja majetku), čo bude pretavené do návrhu rozpočtu na budúci rok." Na problém s nedostupnosťou analýz upozornil aj denník SME . Ten sa ani po tom, ako využil zákonné právo o slobodnom prístupe k informáciám, k bližším podrobnostiam nedostal. Dátum zverejnenia analýzy: 09.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf pdf Návrh správu SME


...dnes je rozpočet slovenskej vlády vnímaný ako jeden z najlepších v Európskej únii...

Podobný výrok Fico vyslovil už v predvolebnej debate z 2. marca. Správa Európskej komisie hovorí, že Slovensko patrí medzi 5 krajín, ktorých rozpočet je v súlade s ustanoveniami Paktu stability a rastu (napr. deficit pod 3%). Ďalšími krajinami z tejto pätice sú Nemecko, Holandsko, Luxembursko a Estónsko. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

debate Správa Komentár


Ja konečne vítam, že Európska komisia sa rozhýbala, že predsedníčka Európskej komisie začala byť aktívnejšia, pretože začiatok nebol celkom dobrý, pretože práve kritizovala opatrenie, ktoré národné štáty ako Slovenská republika, urobili a ukázali sa, že boli dobré. To bolo uzavretie hraníc...

Šéfka Európskej komisie kritizovala na začiatku pandémie jednostranné zatváranie hraníc viacerých európskych krajín. Zatiaľ nie je možné spoľahlivo povedať, či a v akej miere prispelo to-ktoré opatrenie k potlačeniu koronavírusu. Jedna zo štúdii publikovaná v Science naznačuje, že cestovné obmedzenia síce spomalili šírenie, no ako účinnejšie opatrenia sa javia byť skorá detekcia, umývanie si rúk či dobrovoľná izolácia. Tvrdenie Juraja Blanára hodnotíme ako ešte pravdivé. Ursula von der Layen kritizovala 13. marca jednostranné cestovné obmedzenia, ktoré zaviedli o.i. Slovensko, Česko či Dánsko , keď zavreli svoje hranice. Šéfka Európskej komisie upozornila na to, že zatváranie hraníc nepovažuje za najefektívnejší prostriedok v boji proti koronavírusu ani Svetová zdravotnícka organizácia. „ Majú silný spoločenský a hospodársky dopad, narušujú životy ľudí a cezhraničný obchod,” uviedla . Ako alternatívu navrhla kontroly zdravotného stavu na hraniciach. O týždeň neskôr von der Layen varovala , že kľúčový zdravotnícky materiál môže ostať stáť na uzavretých hraniciach a nedostane sa včas tým, ktorí ho potrebujú. Komisia preto navrhla vytvorenie tzv. zelených línii. Postupne zaviedli dočasný režim zatvorených hraníc pre cudzincov viaceré krajiny EÚ - medzi nimi Španielsko , Bulharsko , Maďarsko . Nemecko, Rakúsko zaviedli dočasné hraničné kontroly. Dnes nevieme spoľahlivo povedať, či a v akej miere bolo účinné to-ktoré z prijatých opatrení proti šíreniu koronavírusu. Štúdia publikovaná 24. apríla v magazíne Science, ktorá skúmala účinok cestovných obmedzení na šírenie sa vírusu v Číne, zistila, že karanténa prvotného epicentra pandémie, mesta Wuhan, spomalila šírenie v Číne o 3 až 5 dní. Medzinárodné cestovné obmedzenia podľa štúdie pomohli spomaliť šírenie sa vo svete do polovice februára. Výsledky však naznačujú, že účinnejším nástrojom než cestovné obmedzenia sa javí byť skorá detekcia, umývanie si rúk či dobrovoľná izolácia. Pochybnosti o účinnosti cestovných opatrení mali viacerí EÚ-experti aj hlavný švédsky epidemiológ.

kritizovala Dánsko upozornila uviedla varovala navrhla zaviedli Španielsko Bulharsko Maďarsko zaviedli spomalila pomohli mali hlavný


Pán Bugár došiel za mnou do kancelárie Národnej rady v Národnej rade a sa mi ospravedlnil za toto, pretože to bolo všetko úplne inak. Nakoniec to vyplynulo aj z vystúpenia hovorkyne predsedu parlamentu. Celá diskusia bola o nadstraníckom kandidátovi a o tom, že aj námestníci, ktorých tento nadstranícky kandidát vyberie za námestníkov generálnej prokuratúry budú nadstranícki.

Žiadne správy o takomto rozhovore Bugára s Ficom sa neobjavili v médiách.