V niektorých krajinách dokonca existuje obmedzenie, ktoré je odborne, napríklad prokuratúra, tiež je to volená funkcia, síce nie priamo, ale je to volená funkcia, môžete ísť iba vtedy, keby ste mali právnické vzdelanie.

Robert Kaliňák hovorí pravdepodobne o voľbe generálneho prokurátora, nie o rádových prokurátoroch. Má pravdu, keď spomína, že aj v zahraničí je jednou z podmienok úradu právnické vzdelanie alebo prax. Aj v prípadoch, kde sme našli podmienky iba pri rádových prokurátoroch sa dá očakávať, že rovnaké kritéria musí spĺňať aj generálny prokurátor. Náš právny poriadok upravuje podmienky pre prokurátorov cez Zákon o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry: § 6 (2) Do funkcie prokurátora možno vymenovať štátneho občana Slovenskej republiky, ktorý b) má vysokoškolské právnické vzdelanie, Podmienky pre voľbu generálneho prokurátora ustanovuje Zákon o prokuratúre : § 7 (3) Za generálneho prokurátora môže byť vymenovaný len prokurátor, ktorý dosiahol vek najmenej 40 rokov a aspoň päť rokov vykonával justičnú prax, ak s vymenovaním súhlasí. Splnenie týchto podmienok overuje národná rada pred hlasovaním o návrhu na vymenovanie V zahraničí sa generálny prokurátor volí buď nepriamo (cez parlament) alebo priamo (voľbou občanov). Robert Kaliňák hovorí o nepriamych voľbách, tie sú napríklad vo Francúzsku Väčšina sudcov a štátnych zástupcov sa prijíma na základe výberového konania. Na to, aby sa uchádzači mohli zúčastniť na prvom výberovom konaní vypísanom pre študentov, musia byť držiteľmi diplomu potvrdzujúceho absolvovanie aspoň štvorročného štúdia po maturite (magisterské štúdium). Uchádzači, ktorí uspeli vo výberovom konaní, sú vymenovaní za súdnych čakateľov a v tom prípade získavajú možnosť študovať na Národnej škole pre sudcov a prokurátorov (École nationale de la Magistrature – ENM) v Rakúsku : Kvalifikácia a vymenovanie prokurátora Vzdelávanie prokurátora zodpovedá vzdelávaniu sudcu z povolania. Za prokurátora môže byť vymenovaná len osoba, ktorá spĺňa požiadavky na vymenovanie za sudcu. Na obsadenie voľných systematizovaných miest prokurátorov, ako aj na obsadenie systematizovaných miest sudcov sa vyhlasuje verejné výberové konanie. Vymenovanie prokurátorov je v právomoci spolkového prezidenta, ktorý však toto právo – rovnako ako v prípade sudcov – vo väčšine systematizovaných miest prokurátorov delegoval na spolkového ministra spravodlivosti. v Maďarsku Parlament volí prezidenta republiky, predsedu vlády, členov ústavného súdu, ombudsmanov, predsedu a podpredsedov Národného kontrolného úradu, predsedu Najvyššieho súdu, generálneho prokurátora a niektorých ďalších funkcionárov vo Švédsku : Základnou požiadavkou na vykonávanie zamestnania prokurátora je titul magistra práva (LL M) a následne dva roky služby vo funkcii súdneho úradníka na nižšom súde. Prokurátori sú najprv prijímaní ako prokurátori – praktikanti na deväť mesiacov, počas ktorých má prokurátor inštruktora, ktorý ho usmerňuje v práci. Pred vymenovaním za okresného prokurátora musí prokurátor absolvovať popri svojej práci dvojročný kurz. v Poľsku : Generálny prokurátor má najvyššie postavenie v systéme prokuratúry a vymenováva ho poľský prezident spomedzi množstva uchádzačov odporúčaných Národnou súdnou radou a Národnou radou prokurátorov. Prokurátor je povinný konať v súlade so zákonom, riadiť sa princípom nestrannosti a rovnakého zaobchádzania so všetkými občanmi. Napriek hierarchickej organizácii prokuratúry je prokurátor pri výkone svojich úradných povinností nezávislý. Prokurátor nemôže byť politicky zaujatý ani zamestnaný v inom zamestnaní a je povinný neustále zvyšovať svoju kvalifikáciu. Priama voľba GP je napríklad vo Švajčiarsku , Demagog.sk však nenašiel žiadne informácie o formálnych kritériách, nutných na kandidatúru. V nedeľu 13. apríla 2014 sa v Ženeve konala voľba generálneho prokurátora, ktorého v Republike a kantóne Ženeva volí priamo ľud na obdobie 6 rokov. Generálny prokurátor riadi "Ministere public", čo je niečo ako ministerstvo prokuratúry. Zároveň je predsedom riadiacej komisie, ktorá organizuje a riadi súdnu moc a je tiež členom Najvyššej rady magistratúry, ktorá dozerá na činnosť sudcov, či už titulárnych (kariérnych), sudcov prísediadich či sudcov zastupujúcich, aby fungovanie súdnej moci bolo zaistené v súlade s princípmi dôstojnosti, dôslednosti, pracovitosti, obozretnosti a ľudskosti.

Zákon o prokuratúre

vo Francúzsku

v Rakúsku

v Maďarsku

vo Švédsku

v Poľsku

vo Švajčiarsku


Tento istý pán Pavlík vydáva časopis, ktorý sa nazýva „Úspešní manažéri“, a ktorý sa primárne venuje ľuďom prepojeným na sektu scientológov. Rozhovor pre tento časopis poskytol aj pán Kiska, nielen to, je na titulnej strane tohto časopisu a priamo rozhovor kladením otázok s pánom Kiskom viedol opäť pán Pavlík, konateľ tejto Školy manažmentu Rona Hubbarda.

Podľa aktuálneho výpisu z Obchodného registra SR figuruje Ing.Ladislav Pavlík ako jediný spoločník a teda majiteľ a jeden z konateľov Školy manažmentu L. Rona Hubbarda Slovakia, s.r.o. (HCA Slovakia, s.r.o.) a rovnako aj ako jeden zo spoločníkov aj v ALERT s.r.o .,ktorý vydáva časopis Úspešní manažéri . Preň Kiska skutočne poskytol rozhovor v čísle 1/2013 s tým,že bol na obálke tohto časopisu ( Andrej Kiska: Ako som vybudoval miliardovú firmu ).O tom,či rozhovor viedol pán Pavlík,sa možno dozvedieť len jeho kúpou.

majiteľ a jeden z konateľov
jeden zo spoločníkov
Úspešní manažéri
čísle 1/2013


14.10. po páde vlády a potom čo prezident povedal, že táto vláda bude odvolaná, sa rozhodol vtedajší minister obrany, že sa zhodia všetky odposluchy, ktoré sú politicky neakceptovateĺné, tak v jeden deň napr. v tejto kauze 4 telefóny boli zhodené.

Kaliňákovo tvrdenie hodnotíme ako neoveriteľné, aj keď podľa indície z denníka denníka Pravda (20. novembra 2011), ktorý ako prvý priniesol informácie v kauze týkajúcej sa odpočúvania svojich vlastných novinárov vyplýva, že by mohlo byť pravdivé. V spomínanej správe sa okrem iného uvádza: "Posledné odpočúvanie bolo zastavené tesne po vyslovení nedôvery vláde v polovici októbra."

denníka Pravda


95 % ľudí z tých, ktorí už, ktorí už poberajú dôchodok z prvého a druhého piliera, má o 50 eur mesačne v priemere nižší dôchodok, ako keby boli len v prvom pilieri.

Dôchodok z prvého a druhého piliera poberá približne 58-tisíc dôchodcov. Erik Tomáš sa v súvislosti s údajom o nižších dôchodkoch z prvého a druhého piliera v minulosti odvolal na analýzu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny, ktorá uvádza, že 95 % z nich mohlo dostávať o 50 eur viac, keby v minulosti ostali výlučne v prvom pilieri. Na vyžiadanie nám ministerstvo poskytlo aktualizovanú verziu tabuľky, ktorú zverejnil štátny tajomník Branislav Ondruš v marci 2024, ktoré potvrdzujú výrok ministra Tomáša. Odborníci upozorňujú, že tieto dáta sú skreslené politickými zásahmi do pravidel druhého piliera, aj rozhodnutím ľudí vybrať si nasporenú sumu jednorazovo. Nevieme vyhodnotiť, nakoľko tieto faktory ministerstvo zohľadnilo vo svojej analýze, pretože nám ju neposkytli v celom znení. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

V blogovom príspevku z marca 2024 Ondruš uvádza, že 29-tisíc ľuďom sa účasť v druhom pilieri neoplatila, pretože prišli o viac ako 52 eur mesačne. Druhý pilier bol podľa štátneho tajomníka výhodný pre 1663 ľudí, ktorí si účasťou v druhom penzijnom pilieri prilepšili o 9 eur. Podľa Ondruša je II. pilier výhodný iba pre ľudí s platom na úrovni 4 500 eur a viac. Podľa investičného analytika a odborného asistenta na Ekonomickej univerzite v Bratislave Pavla Škriniara nejde o špecifikum II. piliera, aj v prípade Sociálnej poisťovne platí, že lepšie zarábajúci sporitelia budú mať vyšší dôchodok. Vyšší dôchodok z II. piliera je ovplyvnený zvolenou investičnou stratégiou a spôsobom vyplatenia.

Pavel Škriniar tiež zdôraznil , že cieľom druhého piliera nie je zabezpečiť vysoké dôchodky, ale znížiť zaťaženie Sociálnej poisťovne do budúcna kvôli klesajúcej demografii. Nízke dôchodky z II. piliera sú podľa Škriniara sčasti spôsobené aj tým, že ľudia uprednostnili vyplatenie dôchodkových úspor pred kúpou doživotného dôchodku.

Člen Rady pre rozpočtovú zodpovednosť Martin Šuster uviedol, že úspory v druhom pilieri sú skutočne nižšie, než mohli byť. Je však dôležité poukázať aj na dôvody. Šuster tvrdí , že je to výsledok “opakovaných zásahov do investičných stratégií” jednotlivých vlád. Podľa jeho výpočtov by sme bez opakovaných zásahov mohli mať približne o šesť miliárd viac.

Podľa Pavla Škriniara je potrebné pri hodnotení výsledkov II. piliera zohľadňovať 53 zásahov do jeho fungovania a viacero krokov, ktoré negatívnym spôsobom ovplyvnili dôchodkové úspory. Ako príklad uvádza zákonom nariadený presun sporiteľov do garantovaných fondov, o ktorom rozhodla vláda na čele s Robertom Ficom v roku 2013.

V decembri 2023 súčasná vláda s ministrom práce Erikom Tomášom znížila sumu mesačných platieb do druhého dôchodkového piliera. Pôvodne bolo odvádzanie do I. a II. piliera nastavené v pomere 50:50. Táto zmena bola súčasťou balíka konsolidačných opatrení ministerstva financií.

Minister práce na nižšie dôchodky účastníkov druhého piliera poukazuje v súvislosti s možnosťou otvoriť druhý pilier, z ktorého sa nedá vystúpiť kedykoľvek. Druhý pilier otvárala vždy vláda Roberta Fica, stalo sa tak doposiaľ štyrikrát, naposledy v roku 2015.

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny nám v reakcii na hodnotenie výroku ako neoveriteľný neposkytlo nové dáta, ktoré by potvrdzovali výrok Erika Tomáša. Poskytli nám dáta, ktoré porovnávajú dôchodky z II. piliera s krátením v I. pilieri, tieto údaje sú dostupné v blogovom príspevku od štátneho tajomníka Braňa Ondruša. Porovnania výšky zároveň musia zohľadňovať viacero aspektov, ako napríklad zmeny v investičných stratégiách nariadené štátom v minulosti. Dostupná tabuľka však takéto alternatívne scenáre neobsahuje.

Tabuľka: Porovnanie súm dôchodkov z II. piliera so sumou krátenia v I. pilieri

Počet

Priemerný rozdiel

Dôchodok z II. piliera nižší ako suma krátenia

55 485 (95 %)

- 47,1 eur

Dôchodok z II. piliera vyšší ako suma krátenia

3 027 (5 %)

14,2 eur

Dôchodok z II. piliera rovnaký ako suma krátenia

15 (< 0,1 %)

0 eur

Spolu

58 528

- 43,9 eur

Zdroj: sekcia sociálneho poistenia a dôchodkového sporenia Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR:

Organizácia Oranžová obálka vyčíslila, ako štát poškodil ľudí sporiacich v druhom pilieri berúc v úvahu rôzne scenáre. Z ich odhadov vyplýva, že dôchodok človeka s priemernou mzdou by v prípade uplatňovania predvolenej investičnej stratégie počas celej doby sporenia a bez zlých zásahov štátu bol vyšší o 120 eur.

odvolal príspevku Podľa zdôraznil tvrdí Podľa rozhodla znížila súčasťou otvárala príspevku poškodil


Vyšetrenie mimo poradia respektíve sa objednáva. Poplatky v zdravotníckych zariadenia u súkromných lekárov schvaľuje VÚC.

Je pravdou, že v prípade ak nechce občan čakať na vyšetrenie môže sa občan za poplatok objednať u lekára. Výšku tohoto poplatku majú v kompetencii VÚC. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Portál tu


Slovensko má najvyšši rast v EÚ. Klesá nám, klesá nám deficit, klesá nám verejný dlh, klesá nezamestnanosť, blížime sa k 10%.

Rovnako ako nezamestnanosť, aj verejný dlh Slovenska od roku 2013 naozaj klesá. V porovnaní s predchádzajúcou vládou taktiež klesol deficit verejných financií. Za posledný kvartál roku 2015 malo Slovensko najvyšší rast v EÚ. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Od roku 2013 klesá verejný dlh Slovenska. Z úrovne 54.6 % v roku 2013 klesol na súčasných 52.6 % HDP. Najnovšie dáta (.pdf, s.2) Eurostatu zo 16. februára 2016 potvrdzujú, že v poslednom kvartáli 2015, v porovnaní z posledným kvartálom roku 2014, Slovensko zaznamenalo najvyššiu mieru rastu v rámci EÚ na úrovni 4 %. Aj keď niektoré nezávislé inštitúcie poukazujú na pochybné výpočty ministerstva Práce, nezamestnanosť naozaj pomaly klesá k 10 %. Podľa predbežných (.zip) údajov ÚPSVaR bola v januári 2016 evidovaná nezamestnanosť na úrovni 10,39 %. Deficit verejných financií v porovnaní s predchádzajúcou vládou taktiež klesol. Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

dlh dáta poukazujú klesá predbežných


Keď začal stavať plot Orbán, čelil obrovskej kritike. Ale keď po čase taký istý plot začali stavať Rakúšania, zrazu to bolo v poriadku...

Podobný výrok Demagog.SK overoval už v koncom roka 2015, kedy rakúska ministerka vnútra oznámila výstavbu plota na hraniciach so Slovinskom. V žiadnom prípade však nešlo o “taký istý plot”, ako tvrdí Pčolinský. Ploty sa líšili v dĺžke, konštrukcii i samotnom účele. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Rakúska ministerka vnútra intenzívne kritizovala rozhodnutie Maďarska postaviť plot pozdĺž ich hraníc so Srbskom niekoľko mesiacov pred ohlásením stavby plota v Rakúsku. Nehumánnosť maďarského plota kritizoval aj rakúska ministerka obrany. Ku kritike Maďarska sa pridali ostatné štáty Európskej únie. Rakúsko v otázke výstavby plota výraznejšie výhrady nezaznamenalo. Výstavba plota na maďarskej hranici so Srbskom bola vládou odsúhlasená v júni 2015. Plot je dlhý 175 km, vysoký 3 až 4 metre a prvá línia je tvorená z ostnatého žiletkového drôtu, ktorý mal potlačiť všetky imigračné snahy. Práve za nehumánny spôsob Maďarsko čelilo kritike zo strany členských štátov Európskej únie ako aj ľudskoprávnych organizácií. Podľa slov rakúskych úradov mal, narozdiel od maďarského plota, rakúsky plot regulovať tok prichádzajúcich migrantov, ale nie znemožniť ich vstupu do krajiny. „Ide o usporiadaný vstup, nie o uzavretie." Po dohode so Slovinskom mal byť plot dlhý necelé 4 kilometre. Ak by neboli opatrenia slovinskej strany účinné, postavil by sa 25 kilometrový plot. Ministerka obrany uviedla, že maďarský plot s ostnatým žiletkovým drôtom nie je podľa nej riešenie. „Nesmieme strácať zo zreteľa humánnosť,“ povedala.

Demagog.SK
kritizovala
kritizoval
žiletkového
kritike
rakúskych úradov
dohode
povedala.


Teraz sme prijali zákon o liekoch, kde sa predpokladá ročná úspora 100 mil. Sk. Tých 100 mil. Sk, vás všetkých ubezpečujem, aj lekárov, že pôjde naspäť do systému zdravotníctva.

P. Hrušovský sa zrejme pomýlil a myslel tú istú čiastku v eurách, ak nie, jeho výrok je nepravdivý.

Vyjadrenia ministra zdravotníctva, poslancov, expertov z oblasti zdravotníctva, resp. ekonomiky, týkajúce sa predpokladanej úspory financií pacientov, ako aj štátu v dôsledku prijatia nového zákona o liekoch sa líšia. Minister zdravotníctva Uhliarik sa k prijatiu nového zákona o liekoch a predpokladanej úspore vyjadril: „My sme tieto zákony robili v prospech pacientov a 100 miliónov eur , ktoré v systéme zostanú, bude smerovať do nemocníc prostredníctvom zdravotných poisťovní.“ Stanovisko Ministerstva zdravotníctva SR k danej problematike ako uviedla TASR je nasledovné: „Tak ako zákon o rozsahu tak aj zákon o liekoch Ministerstvo zdravotníctva SR pripravilo preto, aby pacienti za lieky platili menej. Zákon o rozsahu prinesie úspory celkovo vo výške 200 miliónov eur a zákon o liekoch až vo výške 150 miliónov eur ročne .“ V dôvodovej správe k vládnemu návrhu zákona o liekoch a a zdravotníckych pomôckach a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa uvádza, že novozavedené opatrenia :

a) umožnia pacientom šetriť ich peniaze - generická preskripcia a substitúcia je opatrenie, ktorého prvoradým cieľom je znížiť doplatky pacientov. Podľa odhadov MZ pacienti ročne zaplatia za lieky zbytočne o asi 48 miliónov eur ročne viac, ako by mohli, b) šetria peniaze štátu – predpokladáme, že tak ako v iných štátoch, ktoré zaviedli generickú preskripciu, aj u nás je možné očakávať úspory v dôsledku znižovania cien liekov, aby mali čo najnižší doplatok – a to až do výšky 10% z celkových výdavkov na lieky,

a iné.... Analýzu predpokladanej úspory financií poskytuje aj exporadca ministra zdravotníctva Martin Filko na svojom blogu, ktorú si môžete prečítať TU . Úspory nového zákona o liekoch odhaduje na cca 100 mil. eur.

Keďže všetky čísla predstavujú len kvalifikovaný odhad, suma 100 mil., ktorú si P. Hrušovský vybral je jednou z možných. Výrok je teda pravdivý.

Uhliarik

TASR

TU


...lebo ja som nespravil všetko pre referendum a že oni si tento nástroj priamej demokracie ctia a dva dni na to odporúča (R. Fico, pozn.) svojim voličom sa referenda nezúčastniť.

vyjadril


Opakovane budem tvrdiť, že na Ukrajine dochádza k porušovaniu medzinárodného práva.

Robert Fico hovoril o porušení medzinárodného práva aj v diskusii v HN clube 4. marca 2014 aj diskusii na TA3 9. marca 2014, kedy sme jeho výrok hodnotili ako pravdivý. Rovnako ho hodnotíme aj tento krát, keďže sme zistili minimálne dva prípady, kedy Fico v súvislosti so situáciou na Kryme hovoril o porušení medzinárodného práva.

diskusii
diskusii
Agentúra TASR


23 krajín súhlasilo s bombardovaním Juhoslávie a vieme, ako to dopadlo. 23 krajín súhlasilo aj s tým, aby sa urobil útok v rozpore s medzinárodným právom proti Iraku a my sme stiahli z Iraku ešte vojakov

Výrok Juraja Blanára musíme chápať v širšom kontexte debaty o obrannej dohode medzi Slovenskou republikou a Spojenými štátmi americkými. Niektoré body, ktoré spomína sú síce pravdivé, ale práve z kontextuálneho hľadiska celý výrok hodnotíme ako zavádzajúci, a to z viacerých dôvodov uvedených nižšie. Bombardovanie Juhoslávie bolo zásahom NATO, ktoré však vtedy malo len 19 členov, útok na Irak zásahom NATO nebol.

Bombardovanie Juhoslávie

Bombardovaniu Juhoslávie predchádzal vojenský konflikt v rokoch 1998 a 1999, keď sa Kosovská oslobodenecká armáda rozhodla vojenskou cestou získať samostatnosť Kosova. Po tom ako Juhoslovanská zväzová republika odmietla mierový plán pre Kosovo sa 24. marca 1999 začala operácia Spojenecká sila (Allied Force), v rámci ktorej Severoatlantická aliancia bombardovala ciele na juhoslovanskom území.

NATO začalo s bombardovaním s cieľom ukončiť tvrdý zásah srbských ozbrojených zložiek proti albánskej väčšine v Kosove. Bombardovanie viedlo k ukončeniu konfliktu a vyhláseniu samostatnosti Kosova v roku 2008. Následkom bombardovania zahynulo 1200 až 4000 obetí a bola poškodená a zničená rozsiahla infraštruktúra, prevažne na území dnešného Srbska.

Rozhodnutie o bombardovaní padlo bez súhlasu Bezpečnostnej rady OSN. Príkaz na začatie vojenskej akcie vydal vtedajší generálny tajomník NATO Javier Solana 23. marca 1999. Rozhodnutia v NATO musia mať podobu konsenzu , a teda s každým rozhodnutím musia súhlasiť všetci členovia. V čase bombardovania malo NATO 19 členov .

Táto časť výroku je z faktického hľadiska nepravdivá, pretože s bombardovaním súhlasilo 19 krajín NATO. Z kontextu však vyplýva, že poslanec Blanár používa číslo 23 iba ilustračne, v súvislosti s obrannou dohodu s USA, ktorú má podpísaných 23 krajín NATO, preto výrok hodnotíme ako zavádzanie.

Útok USA a spojencov na Irak

19. marca 2003 zaútočila koalícia krajín vedená USA na Irak. Cieľom bolo zvrhnúť Saddáma Husajna, ktorého režim podozrievali, že vlastní zbrane hromadného ničenia (ZHN).

Do vojny v Iraku nasadilo vojenské jednotky v priebehu niekoľkých rokov viacero štátov vrátane Slovenska. Ku koalícií vedenej USA sa prihlásilo dokopy 49 štátov. Zapojenie týchto štátov do vojny sa líšilo v mnohých oblastiach, od politickej podpory až po priame nasadenia vojenských jednotiek.

Vo výroku poslanca Blanára tak opäť vidíme nepravdu, ktorú však v kontexte celého tvrdenia označujeme za zavádzanie.

Ohľadom legitimity invázie neexistuje jasný konsenzus. Tvrdenia, na ktorých USA podložili útok na Irak sa nakoniec nepotvrdili . Vtedajší generálny tajomník OSN Kofi Annan na margo invázie povedal : „Naznačil som, že to nebolo v súlade s chartou OSN. Z nášho pohľadu a pohľadu Charty OSN to (vojna) bolo nezákonné.“

Verejné vyšetrovanie vedené Johnom Chilcotom dospelo k záveru, že právny základu invázie do Iraku bol neuspokojivý. Avšak, z pohľadu medzinárodného práva, o nezákonnosti vojny má mandát rozhodnúť Bezpečnostná rada OSN podľa článku 39 Charty OSN (.pdf, s. 25). Zatiaľ ju však v súvislosti s Vojnou v Iraku o to nepožiadala žiadna členská krajina OSN.

V Iraku pôsobili od leta 2003 aj slovenskí vojaci, celkovo sa v službe vystriedalo viac ako 700 vojakov. O ich stiahnutí rozhodla vláda 18. októbra 2006. Táto časť výroku je tak ako jediná pravdivá. Napriek tomu, celý výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Zdôrazňujeme, že v prípade vojny v Iraku sa nejednalo o útok NATO, ale koalície štátov vedenej Spojenými štátmi americkými.

Vyjadrenie Juraja Blanára z 7. 2. 2021: „3300 znakov ste použili na interpretáciu mojich dvoch viet, pričom pripúšťate, že sú pravdivé. Nepovažujem to za zavádzanie, ale za interpretáciu historických udalostí.”

konflikt začala zahynulo Rozhodnutie konsenzu členov zaútočila prihlásilo nepotvrdili povedal vyšetrovanie článku stiahnutí


Tak presne v tomto rozpočte na tento rok je rozpočtovaná úprava platov učiteľov plus 5%. To znamená, že v rozpočte peniaze na úpravu platov učiteľov sú. O tom niet pochýb.

Výrok hodnotíme ako pravdivý na základe novely zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch, ktorá nadobudol účinnosť 1. januára 2012. Ako sa uvádza v dôvodovej správe novely zákona (str. 12), došlo k navýšeniu platov pedagogických zamestnancov a odborných zamestnancov s vysokoškolským vzdelaním II. stupňa o 2 % v platových triedach 9, 10 a 11. Ako správa ďalej uvádza, " V platovej triede 9 sa pôvodná suma zvyšuje zo 499,00 € na 508,50 €, teda o 9,50 €. V platovej triede 10 z 544,50 € na 555,00 €, teda o 10,05 € a v platovej triede 11 z pôvodných 581,00 € na 622,00 €, čo je navýšenie o 41,00 € ." Súčasťou novely (str. 11) je aj zavedenie príplatku pre začínajúceho pedagogického zamestnanca a odborného zamestnanca vo výške 6 %. Taktiež (str. 11), došlo k úprave rozdielu medzi 10 – 11 a 11 – 12 platovou triedou tak, aby rozdiel bol 12%. Do 1. januára 2012 bol medzi platovou triedou 10 - 11 rozdiel 6,7 % v 1. pracovnej triede a 7,1 v 2. pracovnej triede. Medzi platovou triedou 11 - 12 to bolo 10,0 % v 1. pracovnej triede a 9,9 v 2. pracovnej triede. Ako v októbri 2011 uviedla TASR , " Podľa prepočtov ministerstva školstva by mali platy učiteľov od januára (2012, pozn.) stúpnuť o 5,7 percenta, čo je nominálne o 9 až 60 eur. "

dôvodovej správe
TASR


Ja poznám tie pomery na Radách EÚ veľmi dobre aj preto, že som sa ako zástupca Slovenska pred Európskym súdnym dvorom, jednej z formácii Rady dva roky zúčastnoval.

Radoslav Procházka pôsobil ako zástupca Slovenska pred Súdnym dvorom EÚ v období rokov 2004 - 2006. V rokoch 2005 – 2007 taktiež pôsobil ako spolupredseda jednej zo skupiny vytvorených na Národnom konvente SR o Európskej únii. Keďže išlo skutočne o obdobie 2 rokov a čiastočne aj o obdobie Procházkovho zastupovania Slovenska, výrok hodnotíme ako pravdivý.

Radu EÚ tvorí viacero formácií . Jednou z nich je aj Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci. Demagog.SK nezistil, či sa R. Procházka zapájal v nejakej z týchto formácií. Procházka bol spolupredsedníkom Pracovnej skupiny pre oblasť spravodlivosti a vnútorných vecí na Národnom konvente SR o Európskej únii. Tieto pracovné skupiny napomáhajú pri formovaní stanovísk SR k témam týkajúcich sa politík a inštitúcií EÚ. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zástupca formácií skupiny


A riešili sme ešte aj iné veci, ako je zateplovanie rodinných domov...Rozširujeme kapacity predškolských zariadení.

Príspevky na zatepľovanie rodinných domov a rozširovanie kapacít predškolských zariadení sú skutočne súčasťou druhého sociálneho balíčka Ficovej vlády a sú zahrnuté aj do návrhu štátneho rozpočtu na roky 2016-2018. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Do návrhu rozpočtu na rok 2016-2018 sú zahrnuté finančné opatrenia medzi ktorými sú napríklad príspevky na zatepľovanie rodinných domov. Má ísť o objem 30 miliónov eur. Podľa slov premiéra by mal príspevok (z rozpočtu) byť vládou navýšený v prípade záujmu ľudí a to do takej sumy, aby bolo vyhovené všetkým záujemcom o príspevok, ktorí spĺňajú stanovené podmienky, o ktorých podrobnejšie informuje napríklad TASR .

balíčka
návrhu
30 miliónov
TASR
.pdf
.pdf


Napr. zníženie DPH a dosť sme analyzovali, ešte keď som bol banke, to zníženie DPH od januára tohto roka a v zásade ceny nielenže sa neznížili, ale rástli…

Ľudovít Ódor ako viceguvernér Národnej banky Slovenska spoluprezentoval analýzu znižovania dane z pridanej hodnoty (DPH) na konkrétne odvetvia. V analýze sa venovali tomu, do akej miery vplýva na cenový vývoj zníženie DPH v gastro sektore a športe.

Výsledok analýzy ukázal, že zníženie DPH na vybrané tovary a služby neznamená nižšiu cenu pre konečného spotrebiteľa (. pdf , s.13). Zníženie DPH z 20 % na 10 % neznížilo ceny dotknutých služieb, ich ceny naopak vzrástli.

analýzu pdf


Vy dobre viete, že na pôdu parlamentu pravidelne prichádza správa aj o Gorile.

Správa o stave vyšetrovania kauzy bola v NR SR naposledy 7. februára 2013. Predložená bola na základe žiadosti NR SR z 12. septembra 2012. V uznesení NR SR sa tiež píše, že minister vnútra musí ďalšiu správu predložiť do 30. júna. Pavol Frešo teda hovorí pravdu. Dátum zverejnenia analýzy: 15.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Správa o stave vyšetrovania
žiadosti
uznesení


Veľká koalícia nie je nič nové v európskej politike, ani vo svetovej politike, veď Rakúsko bolo mnohé roky v takejto pozícii.

Veľká koalícia je také usporiadanie vo viacstraníckom parlamentnom systéme, keď sa dve najväčšie politické strany zjednotia, aby vytvorili spoločnú vládu. V Rakúsku bola takáto situácia častá, keď dve najväčšie strany Sociálne demokratická strana Rakúska (nemecky Sozialdemokratische Partei Österreichs, SPÖ) a Rakúska ľudová strana (nemecky: Österreichische Volkspartei, ÖVP) vytvorili Veľkú koalíciu v rokoch 1945–1966, 1986–2000 a od roku 2006 až do predčasných parlamentných volieb 2008.

Veľká koalícia


Ale napríklad teraz končí rok 2010, kedy mali byť už tie diaľnice, o ktorých hovoríte a to spojenie Bratislava - Košice. My ideme realizovať vaše sľuby.

Tieto slová potvrdzuje správa TASR zo stránky sme.sk z 12. 7. 2007, kde R. Fico ohlasuje dokončenie diaľnice bez tunela medzi Bratislavou a Košicami.

správa


A toto je platforma (napr. bilaterálna zmluva s inou krajinou, pozn.), ktorá patrí prezidentovi, pretože podľa Ústavy, okrem iného, dojednáva a ratifikuje medzinárodné zmluvy.

Ústava SR taxatívne vymenúva ústavné právomoci prezidenta SR v čl.102. Je pravdou, že prezident podľa Ústavy dojednáva a ratifikuje medzinárodné zmluvy. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ústava SR


Bola podpísaná dohoda o veľkej zákazke pre spoločnosť SES Tlmače. Je to spolufinancovanie bánk VÚB a Eximbanky. Ide o dodávku obrovského kotla pre energetiku v objeme 100 miliónov eur.

Počas návštevy premiéra R. Fica na Kube uzavreli Slovenské energetické strojárne, a.s., Tlmače (SES) so spoločnosťou Energoimport kontrakt v hodnote takmer 100 miliónov eur, na základe ktorého sa budú podieľať na modernizácii bloku č. 6 tepelnej elektrárne Mariel na Kube. Projekt bude spolufinancovaný dodávateľským úverom od VÚB banky s exportným poistením úveru od Eximbanky SR. Výrok hodnotíme ako pravdivý. SES Tlmače pôsobia na trhu kubánskej energetiky takmer 40 rokov. Od roku 1997 vykonáva spoločnosť činnosť na Kube prostredníctvom svojho vlastného zastúpenia v Havane. Budú sa podieľať na modernizácii bloku č. 6 tepelnej elektrárne Mariel na Kube. Dohodu o realizácii kontraktu v hodnote takmer 100 miliónov eur uzavreli so spoločnosťou Energoimport počas návštevy premiéra Fica na Kube. Financovanie projektu sa predpokladá formou dodávateľského úveru od VÚB banky s exportným poistením úveru od Eximbanky SR. Kubánska strana zároveň prezentovala ambície v oblasti obnoviteľných zdrojov, čím sa vytvára priestor na účasť ďalších slovenských firiem na energetických projektoch v tejto krajine. Kubánski hostitelia predstavili slovenskej delegácii aj osobitnú ekonomickú zónu Mariel s výhodnými podmienkami pre zahraničných investorov.

pôsobia podieľať uzavreli návštevy predstavili


Ide o povahu štátu a o povahu štátu išlo aj v rokoch 2006 až 2010 a voliči sa rozhodli, lebo neboli spokojní s tým, akú povahu ten štát začal nadobúdať. Ten štát naozaj išiel zlým smerom, išiel cestou zadlžovania.

Nominálny dlh SR za roky 2006 - 2010 v mil. eur. 2006 - 16 799,2 (definitívne údaje) 2007 - 18 198,2 (polodefinitívne údaje) 2008 - 18 623,6 (polodefinitívne údaje) 2009 - 22 330,4 (polodefinitívne údaje) 2010 - 27 765 (plán pre rok 2010 zostavilo Ministerstvo financií SR) Dlh SR v % ku HDP: 2006: 30,4 2007: 29,4 2008: 27,6 2009: 35,7 Je síce pravda, že vláda R.Fica nastúpila nominálne ako aj percentuálne s nižším dlhom ako odchádzala z vlády, avšak percentuálne prvé dva roky dlh klesal. Je preto zavádzajúce hovoriť, že "štát šiel zlým smerom" . Ak chcú politici kritizovať, mali by byť vo svojich argumentoch špecifickí a korektní.

2006 - 2010


Hovoria (politici z opozície, pozn.), že nie je taký problém, aby sme na Slovensko prijali niekoľko tisíc ľudí.

V oboch fázach prerozdeľovania utečencov malo Slovensko prijať 1458 ľudí. Nikto však nehovoril o tom, aby sme prijali tisíce ľudí, len niektoré politické strany vyzývali k väčšej solidarite s členskými štátmi EÚ a odmietli žalobu, ktorú slovenská vláda podala na EÚ ako následok povinného kvótneho systému. Žiadna politická strana sa nevyjadrila tak, že by považovala povinný kvótny systém ako konštruktívne riešenie. Problém tohto výroku spočíva najmä v tom, že Fico nekonkretizoval, ktorých politikov má na mysli - preto sa môžeme iba domnievať, koho myslel. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Robert Fico pravdepodobne hovorí predovšetkým o Bélovi Bugárovi a Jánovi Figeľovi v súvislosti s tým, že Most-Híd vyzýval k väčšej solidarite v rámci prerozdeľovania migrantov a Figeľ odsúdil žaloby podané Slovenskom na EÚ kvôli povinnému prerozdeľovaciemu mechanizmu utečencov. MOST-HÍD, aj napriek tomu, že kvóty nepovažuje za racionálne riešenie migračnej krízy, vo svojom spoločnom stanovisku vyzval v júni 2015 k solidarite s Gréckom a Talianskom "Ak očakávame, aby boli južní členovia EU solidárni s problémami, ktoré sú dôležité pre nás, tak aj my musíme byť solidárni s nimi, pokiaľ nie je na stole iný náš príspevok k vyriešeniu situácie s imigrantmi, ktorí sa momentálne nachádzajú v Taliansku a Grécku“ Ján Figeľ v januári 2016 kritizoval Fica za žalobu, ktorú slovenská vláda podala na EÚ v rámci odmietnutia kvótneho systému 2. decembra 2015 : "Odmietame povinné kvóty, ale aj žalobu, ktorú podala vláda na EÚ. Ak sa budeme súdiť, nebude slovenský politický dialóg s úniou konštruktívny. A pozícia štátu sa tým môže zbytočne oslabovať." Dátum zverejnenia analýzy: 11.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

1458 hovorí stanovisku kritizoval


...a som na niektorých tých koaličných radách sedel, sedel som na koaličnej rade, kde sme predstavili životopis nášho kandidáta aj s jeho menom a dohodli sme sa, že týždeň nebudeme o tomto kandidátovi rozprávať. Nebudeme ho zverejňovať. Prešlo 10 minút, 4 koaliční partneri, 4 ľudia vyšli z tej miestnosti von a behom 5 minút novinári mali meno aj so životopisom.

Nevieme overiť aká dohoda je medzi koaličnými partnermi ohľadom nezverejňovania nominácií, avšak aj R. Sulík potvrdil, že meno nominanta na post riaditeľa NBÚ sa snažili utajiť. Napriek tomu sa meno dostalo do médií už 2. júna .

R. Sulík
2. júna


Pretože zase niekto klame, preto neboli také dividendy (z teplární, pozn.) vysoké, pretože sa dávali obrovské prostriedky do modernizácie, do modernizácie.

Priemerné ročné dividendy za predchádzajúce roky predstavovali 4,2 milióna eur. Výročné správy - Tepláreň Košice, a. s . 2009 (.pdf) - zisk 693 560 eur 2008 (.pdf) - zisk 1 894 000 korún 2007 (.pdf) - zisk 123 647 000 korún 2006 (.pdf) - zisk 202 240 000 korún Výročné správy – Bratislavská teplárenská, a. s. 2009 (.pdf) - zisk 2 678 000 eur 2008 (.pdf) - zisk 519 800 000 2007 (.pdf) - zisk 107 900 000 korún 2006 (.pdf) - zisk 78 200 000 korún Čo sa týka modernizácie vo výročnej správe (.pdf) z roku 2009 na strane 11 predseda predstavenstva Vladimír Raček uvádza, že finančné prostriedky boli investované najmä do obnovy výrobných a nevýrobných zariadení, do nákupu primárnych a sekundárnych rozvodov, odovzdávacích staníc tepla ako aj do ich rekonštrukcie a modernizácie za účelom zvýšenia kapacity, životnosti a predovšetkým spoľahlivosti dodávok tepla. Výročné správy - Žilinská teplárenská, a. s. 2009 (.pdf) - 2008 (.pdf) - 2007 (.pdf) - 2006 (.pdf) - Výročné správy - Martinská teplárenská, a. s. 2009 (.pdf) - zisk 754 820 eur 2008 (.pdf) - zisk 70 943 000 korún 2007 (.pdf) - zisk 80 799 000 korún 2006 (.pdf) – zisk 20 154 000 korún Výročné správy - Trnavská teplárenská, a. s. 2009 (.pdf) - zisk 623 114 eur 2008 (.pdf) - zisk 52 109 000 korún 2007 (.pdf) - zisk 19 726 000 korún 2006 (.pdf) - zisk V príhovore predsedu predstavenstva Petra Hurtíka vo výročnej správy (.pdf) z roku 2009 na strane č. 3 sa okrem iného spomína: "K zabezpečeniu kvality budúcich dodávok tepla prispeje aj dokončená modernizácia OST TAT, a.s." Výročné správy - Zvolenská teplárenská, a. s. 2009 (.pdf) - zisk 265 066 eur 2008 (.pdf) - zisk 848 545 korún 2007 (.pdf) - 2006 (.pdf) - Vo výročnej správe (.pdf) z roku 2009 sa na strane 6 mimo iného píše: "V rokoch 2006-2008 bola na zdroji TpB v rámci realizácie projektu Ekologizácie zdroja vykonaná komplexná rekonštrukcia tepelného zdroja, ktorej hlavným cieľom bolo, aby zdroj plnil všetky emisné limity určené legislatívou. Zdroj má po rekonštrukcii nižší inštalovaný výkon 173 MW a doplnené spaľovacie zariadenie na spaľovanie drevnej štiepky, zdroj bol zároveň zmodernizovaný." Pokiaľ ide o modernizácia, vo výročných správach teplární sme našli iba vyššie uvedené nekonkrétne vyjadrenia. Napokon sa aj v teplárni v Martine v príhovore predsedu (strana 7) spomína neustále investovanie finančných prostriedkov z dôvodu prísnych emisných limitov. Otázne je do akej miery sa môže investovanie do modernizácie teplárni odraziť na dividendách pre štát - o koľko tie v realite pre investície klesli (a o koľko by v budúcnosti ak by sa nepredávali naopak pre modernizáciu stúpli).

Priemerné ročné dividendy

výročnej správe (.pdf) z roku 2009

vo výročnej správy (.pdf) z roku 2009

Vo výročnej správe (.pdf) z roku 2009

príhovore predsedu


Cez VÚC sa dostali do súkromných rúk prevádzky nemocníc.

Potom, čo prešli kompetencie zriaďovať regionálne nemocnice na VÚC, mnohé (podotýkame, že nie všetky) sa dostali do súkromných rúk. Slovenská lekárnická komora na svojej stránke uverejnila dokument , v ktorom je jasne vidieť, ktoré nemocnice už sú v súkromných rukách, a predtým boli spravované VÚC. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zriaďovať regionálne nemocnice
dokument
VÚC
nevedia finančne
nezisková organizácia
nemocnica v Revúcej


Všetky krajiny okrem Veľkej Británie, dokonca aj tie, ktoré nie sú v eurozóne, zdá sa, že sa pripoja k tejto fiškálnej únii.

Na summite v Bruseli všetkých 26 krajín EU s výnimkou Veľkej Británie hlasovalo za nemecko-francúzsky návrh.

hlasovalo prezidenta nejasné


Ale vy ste vo vláde prijali uznesenie. Čiže 10% a pán Blanár, váš poslanec pomocou vašich poslancov, teda poslancov Smeru to zmenil tak, že z toho 5% zriaďovateľ môže použiť na iné účely.

Výrok poslanca Bugára hodnotíme ako pravdivý, pretože vláda Roberta Fica naozaj prijala v roku 2008 vládne nariadenie, podľa ktorého mohol zriaďovateľ prerozdeľovať 10% z platového normatívu určeného pre školy v jeho pôsobnosti. Neskôr v decembri 2012 sa táto možnosť zrušila a zriaďovateľ musel škole odovzdať 100% mzdového normatívu. Ako však správne uvádza Bugár, podľa pozmeňovacieho návrhu poslanca Blanára z marca 2013, škola musí dostať najmenej 95% mzdového normatívu, čo znamená, že zriaďovateľ, môže presúvať 5%.

10. decembra 2008 prijala vláda Roberta Fica vládne nariadenie č. 630/2008 , ktorým sa ustanovujú podrobnosti rozpisu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre školy. § 5 ods. 1 tohto zákona hovorí, že " Pre časť normatívneho príspevku zodpovedajúcu osobným nákladom pre školu podľa § 4 ods. 9 zákona sa určuje percentuálny podiel pre školy, v ktorých sa vzdelávanie považuje za sústavnú prípravu na povolanie, na 90 % ". V praxi to znamená, že zriaďovateľ sa môže rozhodnúť, že 10% peňazí zo mzdového balíčka, ktorý podľa normatívu prislúcha danej škole, presunie do rozpočtu inej školy.

Tento stav sa však neskôr zmenil vládnym nariadením 443/2012 , prijatým 6. decembra 2012 , podľa ktorého sa číslo 90 v predchádzajúcom zákone mení na 100. To znamená, že škola musí dostať celý balíček peňazí na mzdy, ktorý jej podľa normatívu prislúcha.

SITA/Pravda , 19. marca 2013:

" Od januára platí nariadenie, podľa ktorého každá škola dostane celých sto percent peňazí na platy. Vláda zmenu vlani odobrila ako ústupok štrajkujúcim učiteľom, ktorým to malo zabezpečiť vyššie platy, pretože peniaze na mzdy už nemohli ísť na prevádzku. "

19. marca 2013 , však bola schválená novela zákona o uznávaní odborných kvalifikácií, pri ktorej bol schválený aj pozmeňujúci návrh poslanca Blanára, ktorý znovu mení hodnoty percentuálnych podielov, ktoré je zriaďovateľ školy povinný prideliť škole. Doterajších 100% sa tak od mája 2013 zmení na 95%,t.z. že zriaďovateľ bude opäť môcť presúvať časť peňazí určeného na mzdové náklady, tentokrát 5% .

aktuality.sk , 19. marca 2013:

" Blanárovi sa dnes podarilo v parlamente presadiť, aby zriaďovatelia škôl mohli od 1. mája presúvať päť percent z peňazí na mzdy učiteľov medzi jednotlivými školami v ich pôsobnosti. Vo výnimočných prípadoch môže riaditeľ školy požiadať aj o použitie piatich percent zo svojho mzdového balíka na prevádzku. Musí mu to ale odobriť zriaďovateľ. Každá škola tak musí dostať minimálne 95 percent prostriedkov určených na mzdy. "

TA3 , 19. marca 2013:

" Blanár, ktorý je zároveň šéfom Žilinského samosprávneho kraja, hovorí, že návrh zažehná prepúšťanie učiteľov. Podľa nariadenia vlády, ktoré platí od nového roka, totiž zriaďovatelia nemôžu prerozdeľovať 10 percent mzdového normatívu medzi školami, a tým mali niektoré školy nadbytok, iné nedostatok. Peniaze na platy navyše už nemôžu ísť na prevádzku. Vláda toto opatrenie učiteľom počas štrajku ponúkla ako ústupok, ktorý im mal priniesť vyššie platy. "

SME , 19. marca 2013:

" Žilinský župan a poslanec Smeru Juraj Blanár v utorok v parlamente cez novelu o uznávaní odborných kvalifikácií presadil, aby samosprávy opäť mohli zasiahnuť do delenia štátnych peňazí určených na učiteľské platy. Minister školstva Dušan Čaplovič zo Smeru im právomoc vzal od januára. Základné a stredné školy to kritizovali a okamžite začali hlásiť, že vyššie platy nemajú z čoho vykryť ."

SITA/Pravda

novela

aktuality.sk

SME


Mladé rodiny majú problémy so štartom životným, nehovoriac o strednej vrstve, ktorú i nedávno postihlo opäť zvyšovanie odvodov.

Podľa článku portálu hnonline.sk sa zvyšovali odvody k začiatku roka pre zmenu vymeriavacieho základu.

hnonline.sk


Minister obrany SR Glváč dostal jasné politické pokyny, že má dynamizovať tieto dva procesy (spolupráce s ČR na spoločnej vzdušnej a radarovej obrane, pozn.).

Predseda vlády R. Fico sa viackrát pozitívne vyjadril k projektu spolupráce pri zabezpečovaní vzdušného priestoru medzi ČR a Slovenskom. R. Fico taktiež podporil ministra ministra obrany v tomto procese. Napriek tomu, že sa vždy hovorí o vzdušnej obrane ako takej, a pojem "radarová obrana" sme pri týchto správach nezaregistrovali, považujeme výrok za pravdivý, nakoľko sa jedná v princípe o prepojené procesy. Agentúra SITA informovala 29.10.2012: "Robert Fico je pripravený politicky vplývať na ministra obrany, aby sa hľadali podstatne hlbšie formy spolupráce ako len výmena dôstojníkov, informácií, či memorandá medzi obrannými priemyslami. „ Ak aj budú existovať prekážky, bude mať minister obrany – prinajmenšom na Slovensku – politicky krytý chrbát , že môže prijímať rozhodnutia napriek možno odporu profesionálnej časti armády voči niektorým rozhodnutiam,“ povedal Fico." Podobne sa vyjadril predseda vlády aj na tlačovej konferencii pri príležitosti návštevného dňa na ministerstve obrany, kedy ministerstvo obrany informovalo, že: "Predseda vlády na dnešnom stretnutí povzbudil ministra Glváča aj k spolupráci s Českou republikou. „ Hovorili sme predovšetkým o spoločnej ochrane vzdušného priestoru. Tento projekt je mimoriadne zaujímavý,“ uviedol premiér Robert Fico." Trend k spolupráci s ČR pri téme ochrany vzdušného priestoru podľa tajomníka ministra obrany M. Koterca rezonuje vo vzťahoch s ČR a záujem o ňu je na oboch stranách.

SITA vyjadril rezonuje


SaS-ka 2× zavetovala na vláde nové dane pre bohatých, pre výrobcov alkoholu a prevádzkovateľov hazardu

Minister financií Igor Matovič predložil návrh na zvyšovanie daní na rokovaniach vlády, ktoré sa konali 8. a 15. júna 2022. Strana Sloboda a Solidarita (SaS) návrh oba razy vetovala . Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Matovič predložil na rokovaniach vlády návrh na 10 % zvýšenie platov v školstve spoločne s návrhom na zvýšenie daní za hazard, lieh, ruskú ropu či vyššie dane pre bohaté firmy, ktoré podliehajú regulovanému odvodu. Minister hospodárstva a predseda strany SaS Richard Sulík uviedol , že o zvýšení daní je ochotný diskutovať len pod podmienkou, že zároveň budú znížené iné dane.

vetovala predložil uviedol


Vyplácame z nej (pomoci pre podnikateľov, pozn.) nemalé peniaze aj na túto tretiu vlnu, myslím, že cez 700 000 000 celkovo máme na covid v rozpočte na budúci rok.

14. októbra 2021 vláda schválila štátny rozpočet pre rok 2022. V sekcií rezervy materiál uvádza, že na covidovú rezervu pripadá 717 440 826 mil. eur.

rezervy


Notárska komora v poslednom roku evidovala vyše 18 000 subjektov, ktoré splnili podmienky na prijatie 2 % z daní. Výrok Richarda Sulíka preto hodnotíme ako pravdivý.

Darovanie 2 % alebo asignácia dane predstavuje mechanizmus priamej podpory mimovládnych organizácií a neziskového sektora. Fyzické a právnické osoby, ktoré zaplatili daň, môžu nasmerovať 2% alebo 3% dane v prospech neziskového sektora.

Aby mala právnická osoba nárok na prijímanie 2 % zo zaplatenej dane musí splniť požiadavky dané zákonom. Jedna z podmienok znie, že sa organizácia musí zaregistrovať do centrálneho registra prijímateľov u notára.

Zoznam prijímateľov 2 % zo zaplatenej dane každoročne vyhotovuje Notárska komora Slovenskej republiky, ktorá za rok 2022 schválila presne 18 364 subjektov ( .xlsx ).

Podľa zákona môžu byť prijímateľmi 2 % občianske združenie alebo jeho organizačná jednotka, nadácia, neinvestičný fond, nezisková organizácia poskytujúca všeobecne prospešné služby, účelové zariadenie cirkvi a náboženskej spoločnosti, organizácia s medzinárodným prvkom, Slovenský Červený kríž alebo subjekty výskumu a vývoja.

V prípade ak daňovník vykonával pre organizáciu dobrovoľnícku činnosť dlhšie ako 40 hodín môže darovať až 3 % zo zaplatenej dane. Právnické osoby môžu asignovať daň vo výške 2% alebo 1%, za predpokladu minimálnej výšky asignácie 8 eur.

predstavuje
požiadavky
vyhotovuje
.xlsx
zákona
3 %
môžu


No a práve v tomto globálnom rámci sa hneď 86-krát spomína to, že sa zaväzujeme a ak aj nemáme právne záväzný tento rámec, tak ho máme minimálne morálne záväzný, politicky záväzný ...

Globálny pakt OSN o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii a o utečencoch hneď v preambule upozorňuje na to, že ide o "právne nezáväzný rámec spolupráce" . Cielom tohto je dokumentu je upevnenie medzinárodnej spolupráce v oblasti migrácie. Tento dokument nehovorí nič o morálnej alebo politickej záväznosti.

.pdf, rozhovore


Veď slovenské potraviny, slovenské potravinárstvo, slovenské poľnohospodárstvo bolo sebestačné. My sme dokonca vyvážali potraviny von a mali sme toľko potravín, že sme mohli zásobovať aj okolité štáty.

Demagog.SK hodnotí výrok ako neoveriteľný, pretože nemáme k dispozícii vierohodné štatistiky, ktoré by potvrdzovali potravinovú sebestačnosť zo začiatku transformácie. Štatistiky, ktoré má Demagog.SK k dispozícií sú len od roku 2000. Podľa predsedu Slovenskej poľnohospodárskej a potravinovej komory Milana Semančíka, ' sebestačnosť Slovenska v potravinách ešte na začiatku transformácie agropotravinárskeho komplexu prevyšovala 80-percentnú hranicu a v komoditách mierneho pásma bola 100-percentná, ba aj väčšia, pretože časť z nich sa vyvážala. Zhoršenie tohto ukazovateľa o približne 30 percentuálnych bodov v ostatných dvadsiatich rokoch predstavuje veľmi nebezpečný trend. V súčasnosti sa podľa rôznych metodík sebestačnosť Slovenska v potravinách pohybuje zhruba v intervale 45 - 50 percent.' Podobne sa vyjadril Semančík aj v decembri 2012 : "Treba poznamenať, že v roku 1990 bolo Slovensko vo výrobe základných agropotravinárskych produktov sebestačné" Údaje Eurostat sú dostupné len od roku 2000. Ako možno vidieť v niektoré komodity sa od roku 2000 vyvíjajú lepšie (napr. cukor), niektoré horšie horšie (napr. zemiaky) a iné stagnujú (napr. olejovité semená). Podľa indexu potravinovej sebestačnosti Food security index je Slovensko na 37 mieste zo 107 hodnotených krajín. Historický prehľad vývoja tohoto indexu chýba. Dátum zverejnenia analýzy: 07.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

komory vyjadril Eurostat Slovensko


Pamätám sa ako v 2008 roku štátna Všeobecná zdravotná poisťovňa, keď jej začalo tiecť do topánok, riešila situáciu. Zvýšila zmluvy štátnym nemocniciam o 20, 30% a znížila zmluvy ostatným nemocniciam, regionálnym a súkromným.

Agentúrne správy hovoria o navýšení platieb pre veľké štátne nemocnice. Demagog.sk však nezistil nezávislú informáciu, či došlo k plošnému zníženiu zmlúv regionálnym a súkromným nemocniciam tak ako uvádza V. Novotný. SITA, ČTK ( 23.1.2008): "Ako uviedol poslanec SDKÚ-DS Viliam Novotný, najväčšia poisťovňa ponúkla fakultnej nemocnici v Bratislave nárast cien o 40 %, Košiciam a Martinu o 30 % a Banskej Bystrici v rozpätí 20 až 30 %. Neštátne nemocnice dostali v mnohých prípadoch podľa Novotného návrhy na zmluvy, kde im VšZP navrhuje výrazný pokles objednaných výkonov, a to od 20 do 50 % . Všeobecná zdravotná poisťovňa kategoricky odmieta vyjadrenia podpredsedu SDKÚ-DS Viliama Novotného. "Takéto tvrdenia považuje VšZP za nástroj politického boja a nie za seriózne a argumentačne podložené hodnotenie postupu VšZP," uviedla pre agentúru SITA hovorkyňa VšZP Petra Balážová." SME (18.1.2008): "Vtedajší generálny riaditeľ Všeobecnej zdravotnej poisťovne Anton Kováčik rokovania s fakultnými nemocnicami označil za korektné. Všeobecná štyrom z nich – v Bratislave, Martine, Banskej Bystrici a v Košiciach – navýšila platby o viac ako 25 percent. " HPI (22. január 2008): "Všeobecná zdravotná poisťovňa (VšZP) sa dohodla so zástupcami Asociácie nemocníc Slovenska (ANS) na zmluvách na rok 2008. Ako informovala hovorkyňa VšZP Petra Balážová, predstavitelia ANS akceptovali ponuku VšZP, že od 1. januára 2008 zvýši o 10 % ceny za ukončené hospitalizácie na chirurgických, ortopedických, traumatologických oddeleniach a oddeleniach anestézie a intenzívnej medicíny. Od 1. marca 2008 zvýši v priemere o 7 % zmluvné objemy za ukončené hospitalizácie. Dohodnuté zvýšenie platí pre lôžkové zdravotnícke zariadenia, ktoré sú v sieti VšZP. Ide o 70 zariadení, ktorým VšZP navrhuje platnosť zmlúv do 31. marca 2009." Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA, ČTK
SME
HPI


Nemáte ani normálny poslanecký klub zložený z vašich členov, tak naozaj mi tu nerozprávajte, že kto je stabilný a kto je nestabilný. Vy ste zlepencom už aj v tej vašej koalícii a v tom vašom klube.

Spomedzi zvolených poslancov za Slovenskú národnú stranu (SNS) bol jediným jej členom predseda strany Andrej Danko. Ostatných deväť zvolených poslancov, ktorí sa do parlamentu dostali na kandidátke SNS, sú nezávislí kandidáti alebo členovia iných politických strán. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Danko však využil možnosť nominovať viacerých nestranníkov do exekutívnych funkcií, čím sa v parlamente uvoľnilo miesto pre členov SNS. Do poslaneckého klubu tak prišli traja ďalší členovia strany, a je možné, že v budúcnosti ich pribudne ešte viac.

Spomedzi zvolených poslancov za Slovenskú národnú stranu (SNS) bol jediným jej členom predseda strany Andrej Danko. Ostatných deväť zvolených poslancov, ktorí sa do parlamentu dostali na kandidátke SNS, sú nezávislí kandidáti alebo členovia iných politických strán. Veľká časť z nich kandidovala v minulých voľbách za iné strany.

Tomáš Taraba, ktorý sa dostal do parlamentu na kandidátke SNS s druhým najvyšším počtom prednostných hlasov, kandidoval spolu s ďalšími zvolenými poslancami klubu SNS, Filipom Kuffom a Štefanom Kuffom, ako členovia strany Život – Národná strana. V predchádzajúcich voľbách sa títo traja poslanci do parlamentu dostali na kandidátnej listine Kotlebovci - Ľudová strana Naše Slovensko a z ich klubu len necelé tri mesiace po voľbách vystúpili .

Pavel Ľupták , Rudolf Huliak a Ivan Šefčík sú všetci členmi strany NÁRODNÁ KOALÍCIA / NEZÁVISLÍ KANDIDÁTI .

Rovnako členmi SNS nie sú ani Martina Šimkovičová a Peter Kotlár. Martina Šimkovičová v predchádzajúcich voľbách kandidovala za stranu Hlas ľudu a v predminulom volebnom období pôsobila v poslaneckom klube Sme rodina , z ktorého bola neskôr vylúčená . Pred voľbami Šimkovičová vyhlásila , že sa rozhodla za SNS kandidovať pretože mala otvorenú kandidátku, na ktorej môžete byť ako nezávislý poslanec.

Roman Michelko tiež nie je členom SNS a v posledných parlamentných voľbách kandidoval za stranu Vlasť.

Názorové rozdiely v poslaneckom klube SNS

Okrem odlišného straníckeho pôvodu môže byt pre klub SNS problematické aj názorové rozdiely. Program Národnej koalície , z ktorej pochádzajú traja zvolený poslanci za SNS, okrem iného obsahoval aj vystúpenie zo štruktúr EÚ. Huliak navyše v dávnejšom vyjadrení uviedol , že jeho prvá zahraničná cesta by smerovala do Ruska „odprosiť do Moskvy za pomoc Ukrajine“.

Členstvo Slovenska v NATO zas spochybnil zvolený poslanec Pavel Ľupták (v čase od 2:18 ). Slovensko by v NATO nemalo zotrvať ani podľa názoru Ivana Ševčíka.

Tieto tvrdenia nesúhlasia s podpísaným Memorandom o spolupráci , ktoré hovorí o zotrvaní Slovenska v Európskej únii a NATO a zachovaní zahranično-politickej orientácie Slovenska.

Andrej Danko pri prijatí v prezidentskom paláci taktiež informoval prezidentku, že SNS je zachovanie zahranično-politickej orientácie Slovenska a za zachovanie členstva Slovenska v EÚ a NATO.

SNS posiela nestranníkov do exekutívy

Andrej Danko využil možnosť nominovať viacerých nestranníkov do exekutívnych funkcií, čím sa uvoľnilo miesto v parlamente pre členov SNS. Do funkcií vo vláde odišli Martina Šimkovičová, Tomáš Taraba ako aj otec a syn Kuffovci. Na ich miesta nastúpili poslanecký náhradníci. Zo štyroch nových poslancov sú až traja členmi SNS.

Ministerku kultúry Martinu Šimkovičovú nahradil Adam Lučanský, syn zosnulého bývalého šéfa polície Milana Lučanského. Lučanský sa v októbri 2021 stal členom strany Slovenský Patriot. Miesto Tomáša Tarabu bude v parlamente sedieť podpredseda SNS Milan Garaj. Miesto Filipa Kuffu mal nastúpiť europoslanec Miroslav Radačovský, ten sa však rozhodol neuplatniť si mandát, náhradníkom tak má byť Karol Farkašovský, dlhoročný člen SNS. Štefana Kuffu má vystriedať v poslaneckých laviciach Dagmar Kramplová, ktorá pôsobí ako podpredsedníčka SNS.

V poslaneckom klube SNS môže navyše prísť ešte k ďalším posunom. Strana ešte podľa koaličnej zmluvy nemá obsadené štyri posty štátnych tajomníkov a od januára bude mať k dispozícii ďalšie tri posty – ministra športu a cestovného ruchu, ktorý bude mať takisto dvoch tajomníkov.

zvolených poslancov
kandidovala
členovia
vystúpili
Pavel Ľupták
Rudolf Huliak
Ivan Šefčík
NÁRODNÁ KOALÍCIA / NEZÁVISLÍ KANDIDÁTI
nie sú
Hlas ľudu
Sme rodina
vylúčená
vyhlásila
kandidoval
Program Národnej koalície
uviedol
2:18
názoru
Memorandom o spolupráci
informoval
odišli
nastúpiť
člen
pôsobí
nemá obsadené


Chcete zažiť hanbu, ako Slovensko zažilo, že jednoducho dneska poslanec (Lexa, pozn.), ktorý, ktorého dokonca, bol zbavený imunity, dokonca parlament odhlasoval jeho danie do väzby, je dneska nevinný a oslobodený všetkými súdmi?

Aktualne.sk : "3. februára 2000 - Rozhodnutím zákonodarného zboru bol poslanec Hnutia za demokratické Slovensko (HZDS) Ivan Lexa zbavený imunity, a tak sa musel podrobiť vyšetrovaniu pri obvineniach zo spáchania šiestich trestných činov. 15. júla 2000 - Mandátový a imunitný výbor NR SR sa zaoberal žiadosťou o vydanie súhlasu na uvalenie väzby na poslanca Hnutia za demokratické Slovensko Ivana Lexu. Parlament rokoval o žiadosti 24. augusta 2000 takmer šesť hodín, súhlas napokon vydal. " Lexa bol súdený za niekoľko trestných činov. V roku 2006, ako píše sme.sk , bol "definitívne oslobodený aj v poslednej kauze (vražda Roberta Remiáša, pozn.) , ak nerátame amnestovaný únos."

Aktualne.sk

sme.sk


O tejto 363-ke všetci, aj napr. advokátska komora hovorí, že je správny ten inštitút. Sudcovia samotní o tom hovoria.

Tvrdenie Borisa Kollára, že “všetci” obhajujú správnosť paragrafu 363 Trestného zákona, je zavádzajúce. Naráža na kritiku viacerých sudcov, prokurátorov, prezidentky aj Európskej komisie. Aj napriek podpore tohto inštitútu niektorými členmi advokátskej komory a združenia sudcov, množstvo ďalších dôležitých aktérov tento opravný prostriedok kritizuje.

Slovenská advokátska komora v rozsiahlej analýze argumentovala za ponechanie § 363 tvrdením, že “sa javí efektívnym procesným nástrojom” ( pdf , str. 4). Opakovane vyjadrila obavy z potenciálneho zrušenia tohto inštitútu. Zároveň však pripustili, že v prípade jeho zrušenia by sa dal nahradiť iným zákonom s podobným efektom.

Združenie sudcov sa v roku 2021 vyjadrilo k snahám politikov, zrušiť alebo zmeniť § 363. Upozornili na to, že na zrušenie tohto paragrafu je potrebná odborná diskusia, na ktorú aj ponúkli svojich členov.

Medzi sudcov, ktorí tento paragraf považujú za opodstatnený, patrí aj sudca Krajského súdu v Bratislave Peter Šamko.

Spôsob používania a výklad tohto paragrafu naopak kritizoval Najvyšší súd. Senát sudcu Klimenta konštatoval , že Maroš Žilinka pri používaní tohto paragrafu vyhodnocuje dôkazy, čo je pozícia, ktorá v Slovenskej republike patrí výhradne súdu.

K problematickosti tohto paragrafu sa vyjadrila aj Súdna rada , ktorá chcela preskúmať jeho používanie generálnym prokurátorom. Predseda Súdnej rady Ján Mazák paragraf 363 verejne kritizoval , čo poukazuje na priamu nezhodu v názoroch hlavných predstaviteľov Súdnej rady a generálnej prokuratúry.

Kritiku tohto paragrafu prezentovala aj Európska komisia a rovnako kriticky ho vníma aj prezidentka, ktorá sa rozhodla overiť jeho ústavnosť cez podanie na ústavný súd . O jeho nadužívaní hovoril aj úrad špeciálnej prokuratúry a konkrétni prokurátori .

Dá sa teda povedať, že medzi advokátmi či sudcami je viacero takých, ktorí považujú § 363 za správny a opodstatnený. Zároveň však mnohí sudcovia, prokurátori a iní verejní činitelia vyjadrili potrebu diskutovať o jeho zmene alebo zrušení. Tvrdiť teda, že význam § 363 obhajujú “všetci”, je zavádzajúce.

pdf
sa dal
vyjadrilo
považujú
konštatoval
Súdna rada
kritizoval
nezhodu
prezentovala
podanie na ústavný súd
hovoril aj úrad
konkrétni prokurátori


Prieskum verejnej mienky v EÚ Eurobarometer každoročne zisťuje aj vývoj miery dôvery v rôzne inštitúcie, medzi inými aj dôveryhodnosť médií. K radikálnemu zníženiu dôvery v poslednom desaťročí nedochádzalo. Rádiá majú štandardne najvyššiu dôveru, v roku 2014 im dôverovalo 58 % respondentov. Dôveryhodnosť televízii mala klesajúcu tendenciu, avšak v roku 2014 získali opať lepšie hodnotenie. Dôveryhodnosť internetu sa zisťovalo len od 2006, pričom v prieskumu z roku 2014 už namiesto internetu sa sleduje dôveryhodnosť sociálnych médií (blogy, diskusie, videá, atď.). Pri tlači sa neriešia zvlášť printové a eletronické verzie. Na základe údajov zo zistení Eurobarometer hodnotíme výrok ako nepravdivý. V roku 2016 vzniklo aj špeciálne vydanie zisťovania Eurobarometer (. pdf ), zamerané na médiá. Dáta sa zbierali od 24. septembra do 3. októbra v 28 členských štátoch EÚ, prieskumu sa zúčastnilo celkom 27 768 respondentov z rôznych sociálnych a demografických skupín. Väčšina respondentov (53 %) povedalo, že si myslí, že médiá sprostredkujú dôveryhodné informácie, 44 % to myslí opačne. Na Slovesnku pritom až 60 % respondentov označilo médiá ako dôveryhodné zdroje, oproti 39 %.Rádiá sú považované za najspoľahlivejšie zdroje (66 %), televízie a tlač boli označené 55 % respondentov za spoľahlivé. Zo zistení vyplýva aj to, že 45 % respondentov si myslí, že médiá sú rovnako nezávislé a slobodné ako boli pred piatimi rokmi (na Slovensku je to 53 %). 18 % povedalo, že médiá majú dokonca viac slobody, 28 % že médiá sú menej slobodné ako pred 5 rokmi. (zdroj: Special Eurobarometer 452 , (.pdf))

Eurobarometer
pdf
Special Eurobarometer 452


My sme podali, náš minister za KDH podnet na trestné stíhanie pri kauze údajného kupovania poslancov v roku 2005.

O podaní trestného oznámenia sa nám informácie nájsť nepodarilo.


Ja, ja nebudem hovoriť o tom, že ma to nemrzí a ideme robiť konkrétne veci. Alkohol za volantom, aby bol trestný čin. Ten návrh som už dával, mohli ste ho podporiť. Nepodporili ste ho.

Za Lipšicov návrh nikto zo Smeru-SD nehlasoval. Podrobné výsledky hlasovania si môžete pozrieť tu .

tu


Keď dôjde k zásahu do druhého piliera, viete, o koľko ten človek mesačne príde? Viete, koľko ten človek bude mesačne posielať vláde na jej financovanie? 10 euro. Človek s minimálnou mzdou.

V prípade, že sa zníži príspevok do druhého piliera z 9% na 6% tak pre človeka pracujúceho za minimálnu mzdu tento rozdiel znamená sumu približne 10 eur. Ľ. Kaník hovorí pravdu. Od 1.januára 2012 nadobudlo účinnosť Nariadenie vlády č. 343/2011 Z.z. , ktorým sa ustanovuje suma minimálnej mzdy pre zamestnanca odmeňovaného mesačnou mzdou vo výške 327,20 eur mesačne. Z výpočtu je zrejmé, že znížený príspevok do druhého piliera o 3% by pre človeka s minimálnou mzdou na úrovni 327,20 eur znamenal sumu 9,816 eur. Ľ. Kaník uvádza číslo o 18,4 centa vyššie, no po zaokrúhlení na celé eurá dostaneme spomínanú sumu 10 eur. Dátum zverejnenia analýzy: 30.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

343/2011 Z.z.


Hlavne o ľudí vám išlo vtedy, keď ste prijali ako predvolebný sľub (prvá vláda Mikuláša Dzurindu, pozn.), keď už sa bavíme o tých sľuboch 22 sociálnych zákonov, ktoré zrušili po voľbách, a zobrali ste právoplatné, čo neskôr uznal súd, invalidom a ostatným...

Téma sociálnych zákonov je v Smere pomerne populárna. Čaplovič hovoril o sedemnástich alebo pätnástich, Robert Kaliňák tiež o dvadsiatich dvoch . Budeme sa teda opakovať: Na tretej schôdzi parlamentu po voľbách 2002 sa začínalo s rokovaním o zmene dvadsiatich dvoch zákonov. Bez znalosti všetkých navrhovaných zmien konkrétnych paragrafov nemôžeme presné číslo tých sociálnych určiť.

hovoril
o dvadsiatich dvoch


Ešte dokonca aj ten Continental, ktorým sa tak rád pán Maňka chváli, keď bol primátorom, že ho sem dotiahol, prišiel za druhej Dzurindovej vlády, keď ja som bol minister. A dostal na to, aby prišiel do Zvolena 400 miliónov, neviem teraz presne koľko, vyše 400 miliónov slovenských korún ako investičný stimul.

Firma Continental naozaj prišla do Zvolena v čase keď bol Ľudovít Kaník ministrom a dostala vo forme investičných stimulov vyše 400 miliónov slovenských korún. Firma Continental prišla na Slovensko podnikať v roku 2005. Peter Smataník píše vo svojej bakalárskej práci (.pdf, str. 41), že k podpisu zmluvy došlo 27. apríla 2004. Výrobu spustila od roku 2006. Ľudovít Kaník bol ministrom od októbra 2002 do októbra 2005. Denník Pravda: "Continental Automotive Systems otvoril závod vo Zvolene v roku 2006. Do závodu plánoval investovať viac ako 60 mil. eur. Vláda Mikuláša Dzurindu vtedy schválila investičné stimuly vo výške zhruba 14 mil. eur . Na Slovensku pôsobia aj ďalšie závody skupiny Continental, a to v Dolných Vesteniciach, Prievidzi a Púchove." (14 miliónov eur je v prepočte 421 764 000 SK, pozn.). Dátum zverejnenia analýzy: 30.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

bakalárskej práci
Ľudovít Kaník


Pán Kažimír bol v Bruseli, mal prednášku a tam rozprával veci, o ktorých sme ho nikdy nepočuli hovoriť u nás doma. Napríklad zdieľanie spoločného dlhu. Spoločné európske dlhopisy. To znamená, že krajiny by ručili, vzájomne ručili za svoje dlhy.

Minister financií Peter Kažimír vo svojom prejave na výročnom stretnutí bruselského Bruegel inštitútu hovoril najmä o potrebe spoločnej fiškálnej únie štátov EÚ. Minister sa už v minulosti vyjadroval k niektorým týmto otázkam aj v slovenskom mediálnom priestore. O spoločných európskych dlhopisoch síce nejako obšírne na Slovensku nehovoril, no i vo svojej reči v Bruseli ich označil ako nepriechodné opatrenie a vyzval na vytvorenie alternatívnych riešení. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Minister financií Peter Kažimír vystúpil 7. septembra 2017 na každoročnom stretnutí bruselského ekonomického think-tanku Bruegel , Bruegel’s Annual Dinner 2017. Členmi tejto nezávislej skupiny sú vlády členov Európskej únie, medzinárodné korporácie a inštitúcie, skupina sa zameriava najmä na ekonomickú politiku. Vo svojom prejave spomína európske dlhopisy ako najjednoduchšie ekonomické riešenie pre menšie krajiny eurozóny, avšak najťažšie z politického hľadiska. Podľa ministra potrebujeme preto nájsť iné alternatívy. "It’s different for larger countries. But most countries in the eurozone aren’t actually that large. So if we go down this road, we need some kind of carrot. That is, some kind of a safe asset, through which fiscally responsible governments could finance themselves. The Eurobond – yes, the taboo word! – so, the Eurobond would be the simplest solution in terms of economics, but I don’t need to tell you that it is by far the most difficult in terms of politics. So we need to look for alternatives." Hlavnou témou prejavu Petra Kažimíra je potreba fiškálnej únie, reformovanie eurozóny a integrovaná Európa. O prejave informuje v agentúrnej správe i TASR či finweb.hnonline.sk . Minister financií teda naznačil, že európske dlhopisy nie sú politicky najlepšou alternatívou a postavil sa za myšlienku spoločnej fiškálnej únie. Splnomocnenec vlády SR pre podporu najmenej rozvinutých okresov ekonóm Anton Marcinčin sa na svojom blogu zo septembra 2017 venuje problematike fiškálnej únie. "Koordinujeme fiškálne politiky. S ostatnými štátmi zdieľame naše fiškálne plány, odkryli sme zdroje financovania verejných výdavkov, obmedzili sme svoju suverenitu vydávať verejný dlh a celkovým výsledkom je, že máme najlacnejšie financovanie dlhu. Výrazne pokročila spolupráca v oblasti daní, zvlášť v boji proti daňovým únikom, diskutujeme o koordinácii daňových systémov. Spoločné dane by boli jednoduchšie a výhodné najmä pre malé štáty a výrazne by zjednodušili podnikanie pre malé podniky. ... Budúcnosť je nevyhnutne aj v koordinácii hospodárskej politiky." Fiškálna politika je "súbor pravidiel a opatrení, ktorými vláda ovplyvňuje makroekonomické podmienky a teda vývoj ekonomiky štátu." " Jadro fiškálnej politiky tvorí ovplyvňovanie príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu s cieľom meniť kúpyschopný dopyt (anticyklická hospodárska politika) a tým výšku a zmenu HDP (čiže produkciu a príjmy v ekonomike), ceny a zamestnanosť." " Fiškálna zmluva (Zmluva o stabilite, koordinácii a riadení v Hospodárskej a menovej únii) je medzivládnou zmluvou o sprísnení rozpočtovej disciplíny v EÚ. Zavádza pravidlá o vyrovnanom rozpočte, o povinnosti podávať predbežné správy o plánovanej emisii dlhopisov, pravidlo o neakmulácii dlhov mimo účtu verejnej správy, limituje výšku štrukturálneho deficitu i verejného dlhu." Výrok Veroniky Remišovej napovedá, že názory, ktoré Peter Kažimír vo svojom bruselskom prejave vyjadril, neodzneli v takejto forme aj v slovenskom mediálnom priestore. Aj v minulosti sa však Peter Kažimír vyjadroval za väčšiu integráciu Európy. Napríklad vo februári 2013 uverejnil portál openiazoch.zoznam.sk správu SITA, v ktorej minister vyjadruje názor, že "... hlbšou integráciou by sa vyriešilo veľa zostávajúcich otázok a problémov súvisiacich s krízou v eurozóne. Bez integrácie hrozí jej zánik. " Ďalej nasleduje i citácia ministra o fiškálnej únii: "Európska komisia nás vyzýva k fiškálnej konsolidácii, ktorá je priateľská k rastu. Každá konsolidácia je však k rastu nepriateľská. Môžeme sa akurát snažiť minimalizovať škody." Tieto tvrdenia zazneli na Tatra Summite v Bratislave. 28. júla 2017 priniesol portál ofinanciách.sk správu SITA, ktorá informuje o záveroch diskusie Petra Kažimíra a francúzskeho ministra financií Bruna Le Maire, ktorí skonštatovali, že: "Eurozóna by sa mala v ekonomickej a fiškálnej oblasti ďalej integrovať." Môžeme preto tvrdiť, že Peter Kažimír sa fiškálnej politike a integrácii európskych štátov venoval i v minulosti. Nepodarilo sa nám však dohľadať výroky, ktoré by napríklad naznačovali potrebu alternatívy k európskym dlhopisom (eurobondy).Nevieme jednoznačne potvrdiť, že by sa minister venoval všetkým témam, ktoré načrtol vo svojom prejave, aj v slovenskom mediálnom priestore. Dátum zverejnenia analýzy: 25.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

vystúpil
Bruegel
skupiny
prejave
správe
finweb.hnonline.sk
blogu
Fiškálna politika
Jadro fiškálnej politiky
Fiškálna zmluva
správu
správu


Ľudia mnohí si zvykli na to, že upravili svoj životný štandard na to, že majú proste manžela, majú niekoľko detí a celú tú sumu, ktorá často krát predstavuje 500, 600, 700 eur pre 8, 10-člennú rodinu.

Dávky v hmotnej núdzi pre 10-člennú rodinu sa môžu vyšplhať až na hodnotu 472 €. V prípade 8-člennej rodiny je to približne 432 €. Vyššiu hodnotu dosiahnu jedine v prípade, že sú obidvaja rodičia zapojení v aktivačných prácach, až na 598,14 € . Hranica 700 eur , ktorú uvádza Kaliňák, teda suma dávok a aktivačného príspevku nie je možné zo sociálnych transferov pre rodičov s 6-8 deťmi dosiahnuť (8-10 členná rodina). Ak by Kaliňák uvádzal, že "často krát predstavuje 500, 600.", výrok by sme hodnotili ako pravdivý. Vzhľadom na to, že Kaliňák uvádza, že sociálne transfery mnohokrát predstavujú až 700 eur, výrok hodnotíme ako nepravdivý. Je dôležité dodať, že rodín s viac ako 4 deťmi poberajúcich dávky v hmotnej núdzi (nie nutne všetky dodatočné príspevky) v roku 2013 bolo na celom Slovensku 5 349 , čo sú necelé tri percentá poberateľov dávky v hmotnej núdzi. Ďalej treba dodať, že 500 - 700 €, o ktorých hovorí Robert Kaliňák, pre 10-člennú rodinu nedosahujú ani len úroveň životného minima, ktoré je 1 059,64 €. Základnou "sociálnou" dávkou na Slovensku je dávka v hmotnej núdzi (DvHM). Nárok na túto dávku má občan, ak jeho príjem nedosahuje životné minimum (198,09 € mesačne pre jednu osobu, 138,19 € mesačne pre ďalšiu spoločne posudzovanú plnoletú fyzickú osobu a 90,42 € mesačne, ak ide o nezaopatrené dieťa alebo zaopatrené neplnoleté dieťa) a zároveň ak si svojím majetkom nedokáže zabezpečiť základné životné podmienky a pomôcť v hmotnej núdzi. Pomoc v hmotnej núdzi pozostáva z dávky v hmotnej núdzi a niekoľkých príspevkov, na ktoré však nevzniká automatický nárok a každá z nich má svoje vlastné podmienky priznávania. Dvojica s viac ako 5 deťmi na dávkach v hmotnej podľa zákona platného do 31. 12. 2013 môže dostať: dávka v hmotnej núdzi pre dvojicu s viac ako 4 deťmi 212,30 € aktivačný príspevok na bývanie pre viac spoločne posudzovaných osôb 89,20 € príspevok na dieťa (8 x 17,20 €) 137,6 € príspevok na dieťa do jedného roka 13,50 € príspevok na zdravotnú starostlivosť (10 x 2 €) 20 € spolu 472 € Ďalších 63,07 € , ktoré môžu poberatelia dávky v hmotnej núdzi dostať, predstavuje tzv. aktivačný príspevok, ktorý sa podľa ÚPSVaR poskytuje " sa poskytuje zamestnanej osobe alebo osobe v evidencii uchádzačov o zamestnanie, ak sa osoba aktívne pripravuje na zamestnanie (t.j. vykonáva rekvalifikačné kurzy zadané MPSVaR) alebo je zamestnaná a študuje popri práci, alebo osoba vykonáva rôzne “pracovné služby” v prospech obce, teda príspevok funguje ako kvázi odmena za vykonanú prácu pre obec či VÚC". Poberateľa DvHN, ktorý je už zapojený do aktivačných prác a poberá tento príspevok, však nemotivuje nová úprava zákona pracovať, naopak mu komplikuje situáciu, kedže musí odpracovať najprv 32 hodín mesačne kvôli základnej dávke a následne viac hodín kvôli aktivačnému príspevku. Priemerný počet poberateľov DvHNy podľa štruktúry v roku 2013: jednotlivec bez detí 116058 62.68% jednotlivec s 1-4 deľmi 20299 10.96% jednotlivec s viac ako 4 deťmi 406 0.22% dvojica bez detí 13589 7.34% dvojica s 1-4 deľmi 29450 15.91% dvojica s viac ako 4 deťmi 5349 2.89% spolu 185 510 Podľa dát Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny, sú teda necelé 3 % poberateľov dávok v hmotnej núdzi rodiny s viac ako 4 deťmi. Úroveň životného minima pre 10-člennú rodinu sa počíta nasledovne: 198,09 € mesačne pre jednu osobu, 138,19 € mesačne pre ďalšiu spoločne posudzovanú plnoletú fyzickú osobu a 90,42 € mesačne pre každé nezaopatrené dieťa alebo zaopatrené neplnoleté dieťa, teda spolu 1059,64 €. Ak teda dvaja pracujúci rodičia ôsmich detí budú zarábať spolu v čistom menej ako 1059,64 €, budú mať nárok na dávky v hmotnej núdzi. Dátum zverejnenia analýzy: 02.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

dávka v hmotnej núdzi
životné minimum
ÚPSVaR


Od roku 2011 sme zmenili financovanie tak, aby vysoké školy so špičkovými vedeckými výsledkami dostali viac peňazí a zároveň boli práve motivované získavať študentov na úkor slabších škôl.

Je pravdou, že jednou zo zmien na zvyšovanie kvality vysokých škôl bola aj zmena financovania. Ako uvádza napríklad Slovenský rozhlas , zásadnou zmenou je zvýšenie váhy publikácií v medzinárodne uznávaných karentovaných časopisoch, čo bola jedna zo zásadných požiadaviek Rady vysokých škôl. Toto opatrenie v praxi znamená, že kvalitné slovenské vysoké školy by mali od štátu dostávať viac peňazí ako tie slabšie. Viacero odborníkov sa zhodlo , že cieľom tejto zmeny financovania je vybudovať excelentné univerzity, ktoré by mohli zabrániť „úniku“ najlepších stredoškolských mozgov do zahraničia. Len na doplnenie: Pripravovaný návrh novely vysokoškolského zákona, ktorý by riešil problematiku vysokých škôl komplexnejšie, napokon nebol dotiahnutý do konca pre pád vlády I. Radičovej. Dátum zverejnenia analýzy: 15.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

napríklad Slovenský rozhlas
zhodlo
novely


Nakoniec keď sa tvorila ústava, nikto nerátal s tým, že ju budeme niekoľkokrát musieť novelizovať kvôli Európskej únii. Kde sme museli časť niektorých článkov EÚ, slovenskej ústavy prispôsobiť rozhodnutiam EÚ.

Slovenská ústava (resp. niektoré ustanovenia) sa menila viackrát, pričom niekoľkokrát sa tieto zmeny týkali aj aproximácie (zosúlaďovania) slovenského právneho poriadku s právnym rámcom EÚ. Prvá zmena súvisiaca s EÚ (celkovo tretia, prvá zmena ústavy pojednávala o prenose kompetencií prezidenta v prípade ak by bol jeho úrad neobsadený, druhá zaviedla priamu voľbu prezidenta na päťročné obdobie) bola prijatá v roku 2001 zákonom č. 90/2001 Z. z. Jednalo sa o komplexnú zmenu ústavy, najmä v záujme vytvorenia právneho rámca pre úspešný vstup do NATO a EÚ. Zmeny sa týkali rozšírenia právomocí Národného kontrolného úradu SR, Ústavného súdu SR, táto zmena tiež upravila postavenie Národnej banky Slovenska, umožnila zriadiť inštitút ombudsmana či vytvorenie druhého stupňa samosprávneho členenia - VÚC. Ďalšou zmenou, ktorá sa týkala aproximácie našej legislatívy s legislatívou EU bol zákon č. 323/2004 Z. z. (.pdf). Novela zaviedla zásadu inkompatibility - nemožnosť vykonávať naraz mandát poslanca NR SR aj poslanca Európskeho parlamentu; taktiež stanovila ÚS SR ako kontrolný orgán volieb do EP. Dátum zverejnenia analýzy: 27.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zákonom zákon


Môžem konštatovať, že nám výrazne klesá nezamestnanosť. Predsa sme preberali po Radičovej vláde nezamestnanosť na úrovni skoro 14,5% a my sa blížime k 11% a dosahujeme cieľ, ktorý sme dali, že chceme mať nezamestnanosť na úrovni priemeru eurozóny.

V súčasnosti je miera nezamestnanosti na Slovensku podľa Eurostatu 11,2%, priemer eurozóny je 10,9%, čiže sa Slovensko blíži k tomuto priemeru. Miera nezamestnanosti v prvom kvartáli 2012, v čase nástupu vlády Roberta Fica, bola 14,1 percenta, čo sa blíži premiérovmu tvrdeniu skoro 14,5%. Výrok teda hodnotíme ako pravdivý.

Eurostat
Štatistický úrad
Ústredia
Ústredie


... SMK, ktorá momentálne nie je v parlamente SR, to znamená, v Národnej rade, ale má poslancov v Európskom parlamente, má silné zastúpenie v regionálnych parlamentoch a samozrejme na komunálnej úrovni.

Strana SMK nie je momentálne parlamentnou politickou stranou, keďže v posledných voľbách do NRSR v roku 2012 nezískala žiadny mandát. SMK má však dvoch poslancov v Európskom parlamente. Edit Bauer a Alajos Mészáros získali mandát vo voľbách do EP v roku 2009. Počet zvolených poslancov, ktorý kandidovali za SMK do zastupiteľstiev samosprávnych krajov, je spolu 34. K nim treba pripočítať troch členov SMK, ktorí kandidovali v koalícií strán, ktorá získala v BSK 34 mandátov. SMK má teda spoločne s koaličnými partnermi väčšinu v BSK, v TTSK má 11 poslancov, teda len o jedného poslanca menej ako má najsilnejší SMER-SD. Podobne na "druhom mieste" je SMK v NSK, kde majú 14 poslancov, pričom najviac má koalícia SMER-SD s KDH, ktorá získala 32 mandátov. Okrem týchto krajov má SMK zastúpenie aj v BBSK (5/49 poslancov) a v KSK (4/57 poslancov). Počet obcí, miest, mestských častí, kde sa volili starostovia a primátori, bolo v čase komunálnych volieb 2010 celkovo 2924. Počet poslancov, ktorý sa mal zvoliť bol 21 032. Starostov a primátorov za SMK bolo v komunálnych voľbách 2010 zvolených 129 (166 aj s koaličnými partnermi). Poslancov za SMK zvolených do obecných, mestských a miestnych zastupiteľstiev je podľa výsledkov volieb 1194 (1332 aj s koaličnými partnermi). Celkový podiel starostov a primátorov za SMK (aj s koaličnými partnermi) v rámci Slovenska je cca 5% a celkový podiel poslancov za SMK (aj s koaličnými partnermi) je cca 6%. Treba vziať do úvahy, že zástupcovia SMK spravidla nekandidujú v severných regiónoch Slovenska. Dátum zverejnenia analýzy: 16.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

nezískala
získali
Počet
bolo
v komunálnych voľbách 2010
výsledkov volieb


Rakúšania majú eminentný záujem, pani Radičová, nerobte rozhodnutia, ktoré budú škodiť tejto republike, pretože ak nepôjde širokorozchodná cez Slovensko, tak sa dnes neuveriteľne o širokorozchodnú bijú predovšetkým Maďari a skončí v Rakúsku a všetky výhody z tohto obrovského projektu, ktorý zabezpečuje toky tovarov z východu na západ a zo západu na východ bude mať niekto iný.

Sergej Sluckov z tlačového odboru Ruských železníc Hospodárskym novinám vymenoval potenciálnych záujemcov o stavbu trate - Česi, Maďari, Nemci, Švajčiari, Taliani, Slovinci, Srbi a Chorváti.

Hospodárskym novinám


Som bol veľmi potešený keď včera táto významná a celosvetovo uznávaná firma toto zverejnila (ukazuje ocenenie Mastercard Slovenské centrá rozvoju pre Nitriansky kraj ako regiónu s najväčším pokrokom v rozvoji, pozn.).

Podľa citovaného výskumu spoločnosti MasterCard bol NSK skutočne vyhodnotený ako najdynamickejšie sa rozvíjajúci región Slovenska. Za pravdivé sa dá považovať aj označenie tejto spoločnosti za významnú a celosvetovo uznávanú.

výskumu spoločnosti


...dokonca som bol prvým členom predsedníctva mladej EPP zo strednej a východnej Európy a mal som vtedy 20 rokov.

Radoslav Procházka začiatkom 90. rokov študoval na Právnickej fakulty Univerzity Komenského. V roku 1995 keď končil štúdium, mal 23 rokov. Mládež EPP neuvádza zoznam svojich členov a ani nevedie zoznam členov predsedníctva od jej vzniku, Keďže nevieme overiť, či Procházka bol skutočne medzi prvými členmi mládeži EPP, výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Radoslav Procházka
EPP


Váš predseda strany (KDH, pozn.) verejne povie, že byt vráti na charitu a dodnes sa tak nestalo a naposledy dvakrát vynadal novinárom.

Čo sa týka prvej časti výroku, predseda KDH Ján Figeľ sa vyjadril , že venuje byt získaný od mestskej časti Staré mesto na dobročinné účely. Do dnešného dňa sa tak zatiaľ nestalo. Nevieme čo posudzuje R. Kaliňák ako vynadanie. V jednom prípade sa na otázky ohľadom bytu novinárky z Nového Času spýtal J. Figeľ protiotázkou či si má ľahnúť pod vlak. Nijakým spôsobom však novinárke nenadával. O iných prípadoch nadávania sme nenašli žiadne zmienky.

vyjadril
Nového Času


Ústava SR taxatívne vymenúva ústavné právomoci prezidenta SR v čl.102. Je pravdou, že prezident nemá zákonodárnu iniciatívu. Prezident SR disponuje jedine právomocou kontrasignácie a suspenzívnym vetom v rámci legislatívneho procesu ,čo značí neabsolútnosť jeho odmietavého stanoviska nekotrasignovať navrhovaný zákon v zmysle nadobudnutia platnosti. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ústava SR


Práve ten úvodný koncept alebo draft parkovacej politiky už by mohol byť na (...) mestskom zastupiteľstve prejednaný, avšak tu kolega Mráz bol práve proti tomu, aby sme vôbec začali diskusiu v pléne.

Mesto Trnava vypracovalo všeobecne záväzné nariadenie, ktorým sa mal zaviesť pilotný projekt rezidentského parkovania. Mestská rada však tento návrh nepostúpila na rokovanie mestského zastupiteľstva, pretože jej člen Rastislav Mráz upozornil na nedostatočnú komunikáciu tejto problematiky: "Neprebehla politická komunikácia na úrovni zastupiteľstva o celkovom riešení parkovania a neprebehla ani informačná kampaň s ľuďmi, ktorých sa to bytostne dotýka." Ďalej tiež podotkol, že sa nestačí, že bol návrh riadne zverejnený. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Návrh sa týka okolia ulice Ľudmily Podjavorinskej a jeho cieľom je obmedziť parkovanie ľudí, ktorí chodia pracovať či nakupovať do neďalekého nákupného centra, na úkor obyvateľov sídliska. Tým by podľa návrhu boli ponúknuté rezidentské parkovacie karty za zvýhodnené ceny. Ak by sa táto politika osvedčila, neskôr by mala byť rozšírená aj na ďalšie sídliská. Dátum zverejnenia analýzy: 31.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

upozornil


Dnes stojíme pred otázkou, čo sa stane v utorok tridsiateho. Tridsiateho vyprší pomocný plán Grécku.

Grécko musí zaplatiť svoj dlh ( 1,5 miliardy Eur ) Medzinárodnému menovému fondu do 30. júna , ak chce použiť peniaze zo záchranného balíka, ktorého hodnota je momentálne 7 miliárd eur. Grécke banky si krízu uvedomujú a zastali od pondelka (29. 6.) zatvorené . Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako pravdivý,

1,5 miliardy Eur
30. júna
zatvorené
pozdržaná
referendum
60 Eur
nevzťahuje
SME
neuhradí


Rád sa rozprávam s ľuďmi, ktorí ma obklopujú, či už na stretnutiach, v šatni, alebo na nejakej akcii.

A co teda Symphonic?

Aj pri symfonickom orchestri zafungovali vonkajšie okolnosti. Asi pred troma rokmi sme v štúdiu dokoncovali album Empatia a zrazu prišli nejakí ludia, že v pražskom Obecnom dome majú volný termín pre symfonický orchester. Hovorím im - Symfonák? Isteže, aj dva, len už chodte, lebo som sa práve zaoberal albumom Empatia. Po case idem po Prahe , zrelaxovaný, album dokoncený, a vidím plagát – Meky Žbirka, koncert v Obecnom dome. Volám manželke Katke a hovorím, co to je? Vraj som to slúbil. Coskoro som sa ocitol na skúške v štátnej opere, už boli hotové aranžmány, takže to, co sme si vtedy medzi dverami poslubovali, naozaj zobrali seriózne. Takže ak ste sa pýtali, ci to bol môj sen, odpoviem, že to bol zámer, pretože niektoré moje skladby po orchestri doslova volajú. Napríklad Balada, Atlantída ci Jesenná láska. Ale že by som si to ja od stola pri kávicke vymyslel, na to teda nemám povahu. Nemám povahu ani zorganizovat turné.

Je to zatažujúce?

Je to strašne vela organizacných vecí. Najmä takých, ktoré nevidno, ale treba ich urobit. Až potom môžete vystúpit na nejakých Pasienkoch, a dokonca ani vtedy nemáte pokoj. Napríklad minule - všetko už bolo pripravené, hala plná, orchester naucený, ja som prišiel, postavil som sa a zistil, že v hladisku sa hádajú ludia, lebo si nemajú kam sadnút. Z pódia som to musel riešit – prosím vás, prineste stolicky. Turné nie je len o tom, že prídete a budete hrat. Turné je o cestovaní, v každom meste je iný usporiadatel, neviete, cím vás zaskocí, môže byt problém s elektrinou alebo s otvorením sály...

Podme však na zaciatok vašej speváckej kariéry. Vraj váš hudobný vývoj ovplyvnili bratia a mama...

Keby som nemal bratov a nehralo sa u nás tak casto, ktovie, ako by to dopadlo. Ale ja som vždy rád spieval. Ked tu v Bratislave ešte nestálo tolko nových budov, ked tu bol hotel Hron a Schöne Náci dirigoval dopravu, tak som tu chodil, malický, a spieval som si. Mám pocit, že som spieval ešte skôr, ako som zacal hovorit. Na ulici ma upozornovali, nespievaj, však sa na nás pozerajú. A mama mi neskôr hovorila, že podla môjho spevu vždy vedela, co bolo v škole. Ked z chodby nic nepocula, nieco nebolo v poriadku.

A co ste si spievali?

Všelico. Tam za vodou v rákosí, skupinu Matadors, neskôr Olympic, všetko, co dávali v rádiu. Vtedy som si nemyslel, že raz budem spevákom, len som to mal rád. To mi niekedy interpreti, ktorých dnes stretávam v šatni, ani neveria. Bol som hotový, ked som sa stretol s Ivetou Simonovou, Milanom Chladilom ci Waldemarom Matuškom. A dodnes, ked vidím Jirího Suchého, musí si urcite mysliet, že sa mi nieco stalo, lebo by som mu najradšej stále len dakoval. Toto malo, samozrejme, svoj vrchol pri stretnutí s Paulom McCartneym v Prahe v roku 2004. Skutocne som bol vtedy poriadne roztrasený, ked sa ma v šatni spýtal, co si myslím o jeho skladbe Follow me, ktorú mi zahral.

<iframe src="http://volby.sme.sk/serv/preferencie/?w=500&h=400&p=380&s=1|" width="500" height="400" marginheight="0" marginwidth="0" scrolling="no" frameborder="0" ></iframe>

Prahe


Rada školy dala navrhla a zriaďovateľ odvolal riaditeľku školy (na základnej škole v Trhovom, pozn.). Zriaďovateľ mohol a nemusel odvolať riaditeľku.

(7) Zriaďovateľ odvolá riaditeľa: a) ak bol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin, b) za porušenie povinností a obmedzení vyplývajúcich z osobitného predpisu,9) c) za závažné porušenie všeobecne záväzných právnych predpisov,10) alebo d) ak sa zrušuje škola alebo školské zariadenie, e) na návrh hlavného školského inšpektora [§ 12 ods. 3 písm. f)].

(8) Zriaďovateľ môže odvolať riaditeľa aj a) na návrh rady školy [§ 24 ods. 5 písm. c)], b) ak neabsolvuje funkčné vzdelávanie alebo funkčné inovačné vzdelávanie v lehote podľa osobitného predpisu,11) c) na návrh ministra školstva Slovenskej republiky (ďalej len „minister“), ak budú zistené závažné nedostatky [§ 14 ods. 6 písm. j) a l)]; riaditeľa strednej zdravotníckej školy na návrh ministra zdravotníctva Slovenskej republiky."

musí


A potraviny nebudú zatvorené, preto zatiaľ sa neukazuje, a ani v žiadnej inej krajine nesignalizovali nejakú komplikáciu s nedostatkom tovaru (inú než krátkodobú spôsobenú hromadnými nákupmi, pozn.).

V čase tvrdenia Petra Pellegriniho - t.j. k 15. marcu 2020 - nehlásili európske krajiny vážne problémy so zásobovaním potravinami. Jeho tvrdenia preto hodnotíme ako pravdivé. Ústredný krízový štáb prijal a Úrad verejného zdravotníctva 12. marca 2020 zaviedol viacero opatrení, ktorými chcú zabrániť šíreniu ochorenia Covid-19. Potraviny ponechali otvorené. Ministerka poľnohospodárstva Gabriela Matečná dnes uviedla , že na Slovensku je dostatok potravín a nie je dôvod na paniku. Produkcia potravín nie je podľa českého Ministerstva poľnohospodárstva ohrozená ani v Česku. Krajina má navyše krízový plán a zásoby. Dostatok potravín hlásilo aj Taliansko.

prijal uviedla má hlásilo


Nechali ste slovenské hospodárstvo v najhoršom možnom stave, lebo celé visí na energiách a 100 % napr. plynu berieme Ruska. Vy ste z nás urobili nevoľníkov Ruska.

Slovensko je jednou z najzávislejších krajín na importoch ropy a plynu z Ruska, predchádzajúce vlády diverzifikovali len na prípad núdze, akou bola kríza v roku 2009.

V reakcií na plynovú krízu v roku 2009 vláda na čele s Ficom prijala niekoľko opatrení. Zaviedli povinné zásoby na pokrytie bežnej spotreby plynu na minimálne 30 dní, zmenili manažment zásobníkov plynu, iniciovali projekty na vytvorenie reverzných tokov s cieľom diverzifikovať dovoz plynu. V roku 2009 bol vytvorený reverzný tok s Českou republikou, v roku 2010 s Rakúskom, v roku 2015 s Maďarskom a v roku 2018 bolo schválené vybudovanie prepojenie s Poľskom (. pdf , str. 7). Reverzné toky slúžia na prípad krízovej situácie, resp. stavu núdze (.pdf, str . 7). Neriešia zdroj plynu, ktorý stále pochádza z Ruska. V súčasnosti má Slovensko strategické zásoby ropy na štyri mesiace.

V roku 2008 podpísal SPP s Gazpromom zmluvu na dodávku plynu na 20 rokov.

Viacero zdrojov ( Euractiv , Sme ) uvádza, že Slovensko z Ruska importuje dve tretiny ropy. Denník N uvádza, že “prakticky všetka ropa na Slovensku” je dovážaná z Ruska.

V prípade zemného plynu niekoľko zdrojov ( Euractiv , Denník N , IEA pdf ., str. 44) uvádza, že Slovensko dováža takmer 90 % (medzi 85 % - 87 %) z Ruskej federácie. Denník SME, odvolávajúc sa na dáta Eurostatu, hovorí o celkovej 94-percentnom podiele Ruska na importoch ropy a plynu, čo z nás robí najzávislejšou krajinou v Európe.

Slovenského plynárenského a naftového zväzu Richard Kvasňovský, pre TASR vysvetlil : „Fyzicky je u nás dokonca 100 percent prepraveného plynu z Ruska, a to či už z Českej republiky Nordstream alebo z Ukrajiny, pričom plyn z ostatných zdrojov je dodávaný na báze zápočtov a swapov.”

Odborníci poukazujú na závislosť Slovenska od energií z Ruska, vrátane výrobných domácností, podnikov, či zdravotníctva. Na porovnanie, EÚ importuje z Ruska približne jednu štvrtinu ropy a 40 - 45 % plynu. Poľsko v roku 2020 začalo výstavbu plynovodu do Nórska, vďaka ktorému dosiahne nižšiu závislosť od Gazpromu.

prijala
pdf
str
má
podpísal
Euractiv
Sme
Denník N
Euractiv
Denník N
pdf
hovorí
vysvetlil
poukazujú
importuje
výstavbu plynovodu


Dnes nezamestnanosť komparatívne nie je až taký veľký problém, nie je najväčší problém slovenskej ekonomiky, lebo je 5-6 % a ona už o moc nižšia nebude. Dnes je problém slovenskej ekonomiky stagnujúca produktivita a nedostatok ľudí.

Miera nezamestnanosti na Slovensku dlhodobo klesala a v súčasnosti sa drží okolo hranice 6 %. Klesá však aj produktivita práce a slovenský priemysel zápasí s nedostatkom pracovných síl. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V prvom štvrťroku 2023 dosiahla miera nezamestnanosti na Slovensku 6,2% a počet dlhodobo nezamestnaných osôb sa znížil oproti prvému kvartálu 2021 o 20,5 tisíc osôb. Pokles bol zaznamenaný vo všetkých vekových kategóriách, najmä však pri 25 až 34 ročných. Znižovanie nezamestnanosti pokračuje od roku 2020 vo všetkých samosprávnych krajoch. K priaznivému trendu vývoja na trhu práce prispeli aj štátne projekty aktivačných prác a praxe pre mladých ľudí.

Na druhej strane však bol zaznamenaný aj 2,5% pokles produktivity práce. Produktivita práce predstavuje objem produkcie na jednu odpracovanú hodinu. Tento ukazovateľ vyjadruje, ako efektívne vedia zamestnávatelia využiť pracovnú silu a jeho pokles tak predstavuje riziko zhoršenia medzinárodnej konkurencieschopnosti slovenských výrobcov.

Slovenský priemysel tiež hlási nedostatok zamestnancov, a to najmä v povolaniach, ktoré sú dlhodobo identifikované ako zamestnania s nedostatkom pracovnej sily. Rezort práce chce situáciu vyriešiť pracovníkmi z tretích krajín, a to najmä z Balkánu, Kaukazu, Strednej Ázie a Ukrajiny. Ministerstvo preto predložilo do pripomienkového konania návrh, podľa ktorého by od začiatku budúceho roka mohli dostať národné víza vybrané skupiny štátnych príslušníkov tretích krajín.

dosiahla
bol zaznamenaný
pokračuje
prispeli
bol zaznamenaný
hlási


V súčasnosti EÚ predstavila návrh Spoločnej poľnohospodárskej politiky na nasledujúce obdobie. Zachováva nerovnosť medzi členskými štátmi v priamych platbách a ich vyrovnanie odsúva až na rok 2028, čo vážne ohrozuje postavenie slovenských poľnohospodárov na spoločnom európskom trhu. Jeho prijatie by de facto znamenalo zníženie súčasnej úrovne dotácií z 800 mil. eur na cca 400 mil. eur ročne.

V súčasnosti prebieha legislatívny proces prijímania novej verzie Spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), platnej po roku 2013. Podľa návrhu nového zákona sa skutočne zdá, že rok 2028 sa spomína ako rok, v ktorom sa definitívne vyrovnajú priame platby medzi starými a novými členskými krajinami. Naopak, podľa rovnakého materiálu sa rozdiely v priamych platbách medzi jednotlivými členskými krajinami budú adresovať postupným zmenšovaním týchto rozdielov, pri čom Slovensko je uvedené ako jedna z krajín, ktorá by mala potencionálne získať.

návrhu ECIPE


Ja som bol prvý, keď sa zverejnili informácie o kauze Gorila, kto osobne žiadal: vyšetrime, potrestajme, ale ak sú tam nepravdivé informácie, ospravedlňme sa všetkým, čo sú tam uvedení...

Údajný spis gorila bol zverejnený na internete 21.12.2011. Pavol Hrušovský v online debate z 20. februára 2014 reagoval na otázku týkajúcu sa spisu Gorila tak, že už od prvého okamihu ako bol spis zverejnený, trval na jeho dôsednom prešetrení. Podľa agentúry SITA z 20. januára 2012 Pavol Hrušovský nemá záujem o prerokovanie spisu na parlamentnej schôdzi, čo odôvodňuje slovami “Čím menej budeme politicky o tejto veci rokovať, tým väčšiu slobodu a nezávislosť budú pociťovať všetci tí, ktorí sú zo zákona určení, aby vec objasnili, nezávisle vyšetrili.”

Nevieme potvrdiť ani vyvrátiť, či skutočne Hrušovský hneď po zverejnení spisu zastával stanovisko, o ktorom hovorí. Zároveň sme nenašli žiadne jeho vyjadrenie, v ktorom by hovoril o ospravedlnení sa tým, ktorí sú tam spomenutí, v prípade, že sa nejedná o pravdivé informácie. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

gorila
zverejnený
online debate
SITA


S Ivetou Radičovou sme boli protestovať v Komárne proti vstupu maďarských gárd na Slovensko

HNonline : Aj na slovenskej strane Dunaja sa medzitým zhromaždilo asi 50 ľudí s transparentmi. Nejde však o maďarských extrémistov, ale o akciu narýchlo zorganizovanú poslancami slovenského parlamentu. Okrem predstaviteľov SMK (Béla Bugár) a SDKÚ-DS (Iveta Radičová) nechýba ani primátor Komárna Tibor Bastrnák (SMK) a viacerí zástupcovia samospráv zo Žitného ostrova.

HNonline


V Zariadeniach sociálnych služieb (ZSS) sme zaviedli špeciálne režimy, dali sme riaditeľom kompetencie, zabezpečili ochranné prostriedky. Výsledok? V tretej vlne máme aktuálne o 81% MENEJ ľudí s COVIDOM a o 71% MENEJ zariadení, kde sa vyskytuje.

Milan Krajniak porovnáva údaje z vrcholu druhej vlny s klesajúcej fázy tretej vlny, čím prikrášľuje výsledky svojho rezortu, výrok preto hodnotíme ako zavádzanie. Krajniak porovnáva údaje z decembra 2021 a januára 2022. Pozitívne testovaných ľudí zo zariadení sociálnych služieb (ZSS), teda klientov aj zamestancov, bolo na vrchole druhej vlny podľa údajov Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiný necelých 4800. Do tohto obdobia podľa grafu spadá aj údaj 4780, ktoré Krajniak používa pri argumentácii. Na vrchole tretej vlny však bolo v ZSS pozitívnych až približne 1200 ľudí, šlo by tak o pokles približne o 75 percent. Ku poklesu na 900 prípadov denne došlo až v decembri, počas klesajúcej fázy tretej vlny.

Graf poskytnutý Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny:

Podobne Krajniak postupuje pri porovnaní zariadení, kde sa vyskytol covid. Údaj o 289 zariadeniach je pravdepodobne najvyššie číslo z druhej vlny. 80 zariadení je najaktuálnejší údaj z decembra 2021. V predchádzajúcich dňoch bolo týchto zariadení vyše sto. Pokles by tak bol stále výrazný, nie však až na úrovni 71 percent.

Graf poskytnutý Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny:

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny v lete pripravilo dva metodické dokumenty pre zariadenia ZSS: metodiku krízového riadenia (pdf), ktorá mala slúžiť ako návod pre zariadenia sociálnych služieb a verziu Covid automatu , kde uvádza presné opatrenia podľa režimu zaočkovanosti a farby semafora.

Zámer nakúpiť ochranné prostriedky a dezinfekciu pre poskytovateľov sociálnych služieb oznámilo ministerstvo ešte v marci tohto roka, kedy vyhlásilo verejné obstarávanie, v odhadovanej hodnote 15 miliónov eur. Ministerstvo, na svojich webových stránkach taktiež informuje , o zásobení zariadení sociálnych služieb ochrannými pomôckami a uvádza , že samotná materiálna pomoc už prekročila 16 miliónov eur.

metodiku krízového riadenia
Covid automatu
oznámilo
informuje
uvádza


Pokiaľ išlo o počty vyšetrovateľov tohoto spisu(o únose Michala kováča ml., pozn.), boli dvaja. Pán Vačok predtým, ako mal poverenie byť vyšetrovaným, sa vzdal a odišiel do inej služby, tak nerobil vyšetrovanie.

Vyšetrovatelia zavlečenia Michala Kováča ml. do cudziny boli dovedna traja – Šimunič, Vačok a napokon Číž. Je síce pravdou, že Vačok v roku 1996 odišiel z policajnej služby, avšak až potom čo mu bol prípad odobratý, vraj zo snahy dosiahnuť objektívnosť a nestrannosť vyšetrovania.Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Vyšetrovania sa na začiatku ujal vyšetrovateľ Jaroslav Šimunič. Ten bol však už 7.septembra 1995 z prípadu odvolaný po tom, čo sa verejne vyjadril, že má závažné podozrenie na účasti členov SIS na prípade. Prípad po ňom prevzal Peter Vačok. ktorý v rozhovore pre Denník N uvádza "Keď som prípad prevzal, tak z dôkazov, ktoré už stihol zabezpečiť môj predchodca Jaro Šimunič, vyplývalo, že sa napĺňa jedna zo stanovených verzií, že trestný čin zavlečenia bol spáchaný kvôli prezidentovi Slovenskej republiky Kováčovi staršiemu na jeho diskreditáciu, a že na ňom participovali aj príslušníci SIS a bola použitá technika služby." Vačok však na margo odobratia prípadu Šimuničovi v rozhovore uvádza. "Jaro Šimunič bol jeden z vedúcich a riadil oddelenie, musel sa venovať svojim ľuďom a prípadom. Ja ako zástupca som nemal striktne určenú agendu a Šátek mi dal voľnú ruku, že sa budem venovať len tomuto prípadu. Myslím, že ho motivovalo aj to, že sme sa dozvedeli, že aj Rakúšania vedú svoje vyšetrovanie, a nechceli sme zostať v hanbe a robiť to ako bežný prípad, kde sa sporadicky urobí nejaký procesný úkon. Situácia vyžadovala, aby vyšetrovanie bolo rýchle a razantné." Vyšetrovanie teda pokračovalo po vedením Vačoka. Ten viedol trestné stíhanie voči príslušníkovi SIS Jiřímu N., ktorý nedokázal zdôvodniť svoju prítomnosť pri dome M. Kováča ml. Uznesenie o vznesení obvinenia však prokurátor zrušil a I. Lexa, riaditeľ SIS, podal na Vačoka trestné oznámenie. Následne Vačok obvinil aj Oskara F. a Igor M. zo spolupáchateľstva, pričom Oskar F. priznal, že vo veci je zapletená SIS. Prokurátor R. Vlachovský napriek tomu uznesenie o vznesení obvinenia zrušil. Prípad bol odňatý aj Vačokovi, vraj z dôvodu objektivity a nestrannosti vyšetrovania. Napokon bol pridelený banskobystrickému policajtovi Jozefovi Čížovi, spolu s ním na prípade pracoval J. Chmela. Títo v máji 1996 prípad uzavreli pre nedostatok dôkazov na obvinenie konkrétneho páchateľa. V rozhovore pre Denník N Vačok tiež objasňuje , prečo odišiel v roku 1996 zo služieb polície a stal sa advokátom: "Keď zistili, že ma nedokážu kriminalizovať, rozhodli sa, že ma budú trestať disciplinárne. Prvá snaha bola, keď denník Nový čas zverejnil fotografiu z vnútra dvora objektu ministerstva vnútra na Račianskej. Odovzdávali sme vtedy SIS zaistené autá. Toto odovzdávanie sme aj filmovali. Podozrievali ma, že som to umožnil odfotografovať redaktorovi Vladimírovi Donnerovi. Ten však z objektu odišiel o 11.20 a vozidlá sa odovzdávali až popoludní. Minister Hudek aj tak žiadal od môjho nadriadeného, plukovníka Gerbela potrestanie. V parlamente to avizoval aj premiér. Pán Gerbel ma potrestať odmietol, tak ho do týždňa odvolali z funkcie. Keď som videl, že kvôli mne trestajú nevinných ľudí, rozhodol som sa odísť sám". Dátum zverejnenia analýzy: 08.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Vyšetrovania prevzal Vyšetrovanie Prípad objasňuje


Pán Ftáčnik, na vašu kampaň podľa transparentného účtu dáva najviac peniaze človek, ktorý zároveň z Vášho účtu peniaze aj vyberá, pretože Vám robí kampaň cez svoju firmu.

Na transparentný účet Milana Ftáčnika vložil od ohlásenia kandidatúry po 16. október 2017 najviac peňazí práve Milan Ftáčnik a rovnakou sumou prispel aj Radovan Grohoľ. Ten je síce spolumajiteľom agentúry, ktorá je najväčším poberateľom výdavkov z tohto účtu a ktorá robí Milanovi Ftáčnikovi kampaň. Výrok však hodnotíme ako zavádzajúci.

transparentnom účte
Obchodného registra
slov Milana Ftáčnika
poznámke


My sme prijali napríklad aj opatrenia, veď viete o tom, že sme prijali, že 150 nových budúcich lekárov sa prijme na naše fakulty naviac.

Minister školstva Tomáš Drucker a ministerka zdravotníctva Zuzana Dolinková v januári 2024 oznámili , že štyri lekárske fakulty na Slovensku prijimú od akademického roka 2024/2025 o 150 študentov medicíny viac. Navýšenie počtu medikov vyjednali ministerstvá so zástupcami vysokých škôl.

Novinku o počte prijímaných študentov oznamoval aj vtedajší predseda strany Hlas-SD Peter Pellegrini ( 13:30 ). Pellegrini na tlačovej konferencii uviedol, že čiara úspešnosti sa na má na prijímacích pohovoroch posunúť tak, aby bolo na jednotlivé lekárske fakulty prijatých dokopy o 150 študentov viac v porovnaní s predošlým akademickým rokom.

Lekárska fakulta Univerzity Komenského (LF UK) v Bratislave mala prijať o 45 študentov medicíny viac, Jesseniova lekárska fakulta UK v Martine o 30 uchádzačov navyše. Na Lekársku fakultu Univerzity Pavla Jozefa Šafárika malo nastúpiť o 45 nových medikov viac a na Slovenskú zdravotnícku univerzitu o ďalších 30 študentov.

Ako uviedol prof. MUDr. Juraj Payer, PhD., dekan LF UK v Bratislave, táto fakulta nakoniec prijala až o 60 nových slovenských študentov oproti akademickému roku 2023/2024.

Na Jesseniovej lekárskej fakulte UK v Martine bolo v roku 2024/2025 na odbor všeobecné lekárstvo prijatých 231 uchádzačov ( .pdf ), v roku 2023 ich bolo 188 ( .pdf ).

Navýšenie počtu študentov medicíny je súčasť záväzku Vlády SR, ktorý zakomponovala aj do Programového vyhlásenia vlády.

oznámili 13:30 viac prijať uviedol .pdf .pdf zakomponovala


Vláda R. Fica: Stabilné ceny energií Vláda I. Radičovej: Výrazný rast cien energií

cien cien cien cien


No, my sme urobili významný krok dopredu v roku 2006, keď vládna koalícia bola postavená iba z troch politických subjektov a vy ste určite sledovali, život politický na Slovensku v týchto rokoch, nebyli to žiadne turbulencie, nič, ta vláda fungovala.

chcela som tu dať nejaký výčet nefungovania, ale nezhody mali hlavne keď išlo o nejaké kauzy a neviem, nezdá sa mi vhodné tým overovať, či funguje alebo nefunguje vláda. Dátum zverejnenia analýzy: 05.06.2011 Naspäť Nahlásiť chybu


Podľa európskeho štatistického úradu dlhé roky na Slovensku najviac vystavené chudobe sú práve rodiny s deťmi.

Podľa viacerých štatistík patria rodiny s deťmi k skupine, ktorá je najviac ohrozená chudobou. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Prieskum EU SILC (Štatistika EÚ o príjmoch a životných podmienkach) pravidelne uverejňuje aj percento obyvateľstva ohrozené chudobou. Slovensko v tejto oblasti v porovnaní s krajinami EÚ dosiahlo v roku 2020 jednu z najnižších mier ohrozenia chudobou, hneď po Česku.

Dlhodobo medzi kategórie ohrozené chudobou patria jednotlivci žijúci s deťmi a rodiny s deťmi, ako aj nezamestnaní a seniori. Ukazuje tak prieskum EU SILC za rok 2018 : “Aj rok 2018 potvrdil dlhodobé trendy, že chudoba na Slovensku najviac ohrozuje nezamestnaných (51,0 % osôb), neúplné rodiny, teda osamelých rodičov s jedným či viacerými závislými deťmi (36,7 % osôb) a viacdetné úplné rodiny (s 3 a viac závislými deťmi 36,7 % osôb).” Podobné výsledky ukázalo aj zisťovanie v roku 2019 :

“Najviac ohrozené príjmovou chudobou boli viacdetné domácnosti, neúplné domácnosti a deti mladšie ako 18 rokov.”

Podobne tomu bolo aj v roku 2015 (.pdf, s. 3). Najnovšie zisťovanie za rok 2022, výsledky ktorého vyšli až 5. mája, teda po relácií, trend potvrdzujú , aj keď v ňom nastali mierne zmeny.

najnižších mier
2018
v roku 2019
v roku 2015
potvrdzujú