My sme vyšli s našimi ústavnými prioritami, ktorých bolo osem v júli minulého roku, keď sme povedali, že malo by to byť ukotvené aj v Ústave Slovenskej republiky.

V polovici roka 2024 predstavili zástupcovia Kresťanskodemokratického hnutia osem priorít na zmenu ústavy, prvé tri sa týkajú kultúrno-etických otázok. Stalo sa tak niekoľko mesiacov pred tým, ako predstavil svoj návrh na zmenu ústavy premiér Robert Fico. Výrok Milana Majerského preto hodnotíme ako pravdivý.

Robert Fico predstavil koncom januára návrh na zmenu ústavy. Premiér v nej chce zadefinovať existenciu len dvoch pohlaví či dosiahnuť, že zmena pohlavia by bola možná len zo „závažných dôvodov“.

Deti by podľa návrhu mohli adoptovať len manželia, prípade pozostalí po rodičovi či opatrovateľovi dieťaťa. Návrh hovorí aj o tom, že štátne výchovno-vzdelávacie programy musia rešpektovať ústavu a že v kultúrno-etických a hodnotových otázkach nebudú mať prednosť právne záväzky EÚ či medzinárodné pakty.

Ešte v júli 2024 predstavila svoj návrh na zmenu ústavy aj strana KDH. Ten obsahoval osem priorít, z čoho sa prvé tri týkali kultúrno-etických otázok. Konkrétne KDH navrhuje posilnenie slobody svedomia pre jednotlivé povolania, posilnenie práva rodičov pri zabezpečovaní vzdelávania a výchovy detí v súlade s ich hodnotami a zákaz tzv. surogátneho materstva.

Okrem toho KDH navrhuje doplnenie ústavnej poistky proti zneužívaniu skráteného legislatívneho konania, zmenu volebného systému, rozšírenie Generálne prokuratúry SR o špecializované oddelenia zamerané na boj proti terorizmu a korupcii, posilnenie postavenia Rady pre rozpočtovú zodpovednosť či podporu podnikateľskému prostrediu.

Návrh ústavného zákona má KDH v pláne predstaviť na marcovej schôdzi.

predstavil návrhu predstavila navrhuje predstaviť


To znamená z pôvodného 160 tisícového balíka (povinné kvóty na prerozdelovanie utečencov, pozn.), ktorý sa mal rozdeliť, sa rozdelilo iba 1 500 (...) Podľa plánu komisie malo byť do polovičky mája rozdelených približne prvých 20 tisíc, takže je to výrazne pod ten počet. Je to menej, ako 1%..

Podobný výrok bol v Demagog.sk overovaný 10. apríla 2016, keď ho vyslovil Ľuboš Blaha. K 24. máju 2016 bolo z Grécka a Talianska prerozdelených celkovo 1581 osôb. Takisto je pravda, že k polovici mája malo byť prerozdelených 20 tisíc ľudí. Kaliňák údajom 1 % pravdepodobne referuje k podielu zo 160-tisíc ľudí, z ktorých 1 % predstavuje 1 600. 1 581 tak skutočne predstavuje necelé jedno percento. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Z dokumentu Európskej komisie ( .pdf ), ktorý zaznamenáva aktuálny stav prerozdeľovania vyplýva, že z Talianska bolo premiestnených 608 a z Grécka 973 osôb. Tretia správa o relokácii migrantov ( .pdf , str.2) Európskej komisie potvrdzuje, že k polovici mája malo byť podľa plánu prerozdelených 20 tisíc osôb.

Demagog.sk
.pdf
.pdf
Európskej Agende o Migrácii
160 000
The Guardian
správa z Európskej komisie


Ktorú krajinu nám pravicoví predstavitelia najčastejšie dávali za vzor? Írsko.

Ivan Mikloš rád využíval príklad ekonomického rastu Írska a Pobaltských krajín vo svojich prejavoch. Napríklad v jednom z 19.3.2007 povedal: Nie je náhoda, že Slovensko sa pričlenilo k najrýchlejšie rastúcim európskym ekonomikám a že týmito ekonomikami sú práve Írsko, pobaltské krajiny a dnes už aj Slovensko. Sú to totiž krajiny, ktoré uskutočňujú podobný model ekonomického rozvoja. Model založený na tých princípoch, ktoré sme presadzovali v reformnom procese najmä v rokoch 2002 – 2006. ... Spomenuli ste, vážený pán prezident, príklad Írska a dokonca ste povedali, že v porovnaní s nimi sme v predstihu, lebo oni začali s reformami až 10 rokov po vstupe do EÚ a my už pred vstupom. Áno, Írsko je vskutku inšpirujúci príklad. Keď v roku 1973 Írsko vstupovalo do EÚ, ekonomicky bolo na 50% úrovni vtedajšej únie, podobne ako Slovensko pri vstupe v roku 2004. Dnes je Írsko so 140% HDP oproti európskemu priemeru druhou ekonomicky najvyspelejšou krajinou EÚ po Luxemburgu.


Za ktorej vlády sme prijímali najvýznamnejšie protikorupčné opatrenia, boli to moje dve vlády, a vláda pani Radičovej. Počas vlád SDKÚ-DS, počas mojej prvej vlády sme prijali národný program boja proti korupcii, a odvtedy sme prijali asi 30 tých najvýznamnejších zákonov, ktoré priestor pre korupciu zužujú.

Prvá Dzurindova vláda (1998 - 2002 pozn.) si podľa Open Society Institute (Monitorovanie prístupového procesu do EÚ: korupcia a protikorupčná politika. pozn.) stanovila za jednu zo svojich hlavných priorít boj proti korupcii a 21. júna 2000 uznesením vlády SR schválila Národný program boja proti korupcii. Táto správa ďalej uvádza, že počas tejto vlády boli urobené veľmi dôležité kroky v boji proti korupcii, a to:

Zákon o slobodnom prístupe k informáciám,

Novela Zákona o rozpočtových pravidlách

Zákon o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti

Novela Zákona o verejnom obstarávaní

Parlament schválil nové pravidlá financovania politických strán,

Slovensko ratifikovalo Trestnoprávny dohovor Rady Európy o korupcii,

Slovensko ratifikovalo Dohovor OECD o boji proti podplácaniu zahraničných verejných činiteľov v medzinárodných obchodných transakciách,

Zákon štátnej službe,

Zákon o verejnej službe,

Nový Súdny kódex

Ustanovenie ombudsmana.

podľa Podľa ďalšie správy


...pán predseda Národnej rady Paška predložil do Národnej rady novelu ústavy, ktorou chcel obmedziť aj trestnoprávnu imunitu...

Či sa návrhu P. Pašku jednalo aj o trestno-právnu imunitu nedokážeme posúdiť.


No len veľmi zaujímavé je, že keď sme dohadovali tú prácu, ten vznik pracovnej skupiny, tak bol to on, ktorý, ktorý teda s týmto súhlasil (Dzurinda.pozn.).

Nepodarilo sa nám nájsť nijakú zmienku, ktorá by potvrdzovala Sulíkovo tvrdenie.


Môj výrok platí a bude platiť. Dokonca tento výrok vyslovil  aj predseda SaS, že ide o konflikt záujmov v etickej rovine.

Rovnako ako premiérka Iveta Radičová, tak aj Richard Sulík uznal , že v čase podpisu poslednej zmluvy na 8 100 eur išlo o konflikt záujmov. "Môj názor je, že pri tej poslednej zmluve konflikt bol, ale opakujem, že len čo sa o nej Martin Chren dozvedel, tak zariadil jej vypovedanie. Nedošlo teda k jej plneniu a ani k platbe." Predseda SaS priznal, že zmluva nemala byť podpísaná, no dodáva, že "keď sa to Martin Chren dozvedel, tak ju vypovedal. To je čisté konanie, určite to nie je dôvod na odstúpenie."

uznal


Tri minúty po tom, ako som dostal v parlamente dôveru poslancov Národnej rady, som vo foyer Národnej rady povedal, mňa nezaujíma či na východe Slovenska je pani alebo nepani nejakým spôsobom členka, nečlenka niektorej zo strán alebo našej strany Smer-SD. Ak sa preukáže, že konala nepoctivo, pre mňa platí vždy padni komu padni, potrestať príslušné, tak ako treba, v rámci zákonov a zamedziť takémuto konaniu a musí to byť veľká výstraha pre všetkých tých ďalších (...).

Vláda Petra Pellegriniho získala dôveru poslancov Národnej rady SR 26. marca 2018, keď za jej Programové vyhlásenie, a teda aj za dôveru kabinetu, hlasovalo 81 členov snemovne zo 144 prítomných. Hneď po hlasovaní mal Pellegrini vo foyer NR SR krátky brífing , počas ktorého vyhlásil, že " ak sa raz do nejakej trestnej činnosti zapletie niekto zo štruktúr Smer-u, tak musí byť potrestaný rovnako, ako by to bol niekto, kto nepatrí do žiadnej strany ". V súvislosti s Ľubicou Roškovou, ktorá čelí podozreniam v kauze agrodotácií a pozemkov a v súčasnosti má pozastavené členstvo v strane SMER-SD, Pellegrini povedal: " Ak sa preukáže, že niekto účelovo zneužil zákon, respektíve spáchal trestný čin, bude musieť byť podané trestné oznámenie na generálnu prokuratúru a budú musieť konať orgány činné v trestnom konaní (...) Mne je v tomto momente jedno, kto to bol. Či to bola naša bývalá kolegyňa, naša členka, nečlenka. " Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 25.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

dôveru brífing


Viete, prečo v Čechách vzrástla nezamestnanosť? Lebo od nového roku zmenili metodiku.

Podľa novej, ako aj starej metodiky je miera nezamestnanosti v Českej republike historicky najvyššia. Je síce pravdou, že od začiatku roka 2012 sa používa nová metodika , ktorá stanovuje podiel nezamestnaných na obyvateľstve, no nie je pravdou, že kvôli tejto metodike mala opticky narásť nezamestnanosť. V skutočnosti nová metodika zreálnila údaj o nezamestnanosti a oproti starej metodike bola podľa novej metódy upravená (zreálnená) miera nezamestnanosti o 2 p. b. smerom nadol . Pavol Frešo nesprávne tvrdí, že nárast nezamestnanosti bol spôsobený zmenou metodiky. Podľa novej metódy, ktorá zohľadňuje podiel nezamestnaných na obyvateľstvo, bola miera nezamestnanosti v januári 2013 na úrovni 8%. Februárová miera nezamestnanosti podľa novej metodiky je ešte vyššia a dosahuje úroveň 8,1%. Táto úroveň predstavuje historicky najvyššiu hodnotu od zavedenia tejto novej metodiky. ČTK , 8. februára 2013: " Změna metodologie výpočtu míry nezaměstnanosti celková čísla opticky snížila, nemůže však zastřít, že nová místa na trhu stále nevznikají," řekl ČTK manažer v oddělení Poradenství při řízení lidských zdrojů společnosti PwC ČR Libor Stodola. Správu o historicky najvyššej nezamestnanosti v Českej republike priniesli viaceré denníky, okrem iného aj portál Českej tlačovej kancelárie (ČTK) zaoberajúci sa financiami. Ako postupne pripomínajú všetky správy, týkajúce sa tohto historického čísla, ide o výsledok vychádzajúci ešte zo starej štatistickej metodiky, ktorí používali na vyčíslenie percenta nezamestnaných ľudí v Českej republike. Táto štatistika však umožňuje porovnávania miery nezamestnanosti v čase: "Míra nezaměstnanosti přesáhla v lednu podle staré metodiky deset procent, čímž se dostala na nejvyšší hodnotu od rozdělení federace v roce 1993. ČTK na to dnes upozornili analytici." Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

nová metodika
smerom nadol
novej
Februárová
ČTK
priniesli


Slovenská informačná služba ako inštitúcia pracuje na princípe prísneho utajenia, kde predseda rady obrany štátu nemôže predsedu informačnej služby sa pýtať na nič z operatívy. Môže sa pýtať len na otázky obsahu činnosti schválené radou obrany štátu.

Slovenská informačná služba síce pracuje na princípe utajenia, avšak Vladimír Mečiar ako predseda vlády mal prístup k všetkým jej informáciám, vrátane operatívy, na základe zákona o SIS. Predseda Bezpečnostnej rady SR (ktorým je predseda vlády) môže tiež podľa tohto zákona rozhodnúť, či informačná služba využije služby, ktoré jej poskytne konkrétna osoba v oblasti operatívy. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa zákona 46/1993 Z. z. z 21. januára 1993 o Slovenskej informačnej službe § 1 odseku 6 " Pri plnení úloh je informačná služba oprávnená používať technické prostriedky a dopravné prostriedky a to spravidla utajeným spôsobom." "Rada obrany štátu" existovala "na určovanie hlavných smerov prípravy a organizácie obrany Československej socialistickej republiky a robí s tým spojené opatrenia." Bývalý predseda vlády Mečiar myslel zrejme Bezpečnostnú radu SR, ktorá vznikla v roku 2002. " Bezpečnostná rada Slovenskej republiky (BR SR) v mieri sa ako poradný orgán vlády SR podieľa na vytváraní a realizácii bezpečnostného systému Slovenskej republiky, plnení medzinárodných záväzkov v oblasti bezpečnosti, vyhodnocuje bezpečnostnú situáciu v Slovenskej republike a vo svete; pripravuje pre vládu návrhy opatrení na zachovávanie bezpečnosti Slovenskej republiky, na predchádzanie krízovým situáciám, ako aj návrhy na riešenie vzniknutej krízovej situácie." Predsedom Bezpečnostnej rady je predseda vlády. V paragrafe 3, odseku 3 zákona o SIS sa uvádza , že " Rada obrany štátu ukladá prostredníctvom svojho predsedu písomne informačnej službe úlohy v rozsahu jej pôsobnosti podľa § 2 tohto zákona." Podľa paragrafu 11 - Informačno- operatívne prostriedky odseku 6 : " Ak je to nevyhnutné v záujme ochrany ústavného zriadenia, vnútorného poriadku a bezpečnosti štátu, predseda Bezpečnostnej rady Slovenskej republiky môže na návrh riaditeľa písomne rozhodnúť, že informačná služba využije služby, ktoré jej poskytne konkrétna osoba uvedená v odseku 5 ako osoba konajúca v prospech informačnej služby." V tomto odseku sa teda výslovne píše, že predseda Bezpečnostnej rady štátu ma prístup k veciam operatívy SIS. Ďalším argumentom vyvracajúcim Mečiarov výrok je paragraf 4 odsek 2 zákona o SIS, kde sa uvádza: "Riaditeľ je povinný podať v určenej lehote a požadovanom rozsahu informáciu, o ktorú písomne požiada: a) prezident Slovenskej republiky, b) predseda Národnej rady Slovenskej republiky, c) predseda vlády Slovenskej republiky." Dátum zverejnenia analýzy: 12.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

utajeným existovala radu predseda zákona paragrafu zákona


Realizovaná bola záchrana a obnova oblastí ohrozených zosuvom pôdy (Vrátna dolina, Prievidza, Banka pri Piešťanoch, Nižná Myšľa).

Na obnovu po zosuvoch pôdy bolo Ministerstvom životného prostredia vyčlenených celkovo 369 000 eur. Vláda na tieto účely vyčlenila celkovo 25 miliónov eur. V obci Banka začali s obnovou v roku 2014, v Prievidzi sa ukončujú sanačné práce, v Nižnej Myšli taktiež prebehla obnova . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

vyčlenených Vláda obnovou ukončujú obnova


Ja som zachytila len zatiaľ v prvom čítaní isté námety na riešenie dani z piva. Pokiaľ viem, tak sa má premietnuť do zdraženia piva o 5 centov na takéto bežné, ten bežný obsah.

Podľa analýzy Inštitútu finančnej politiky MF SR sa zvýšenie spotrebnej dane z piva prejaví zvýšením spotrebiteľskej ceny minimálne o 6.9%, maximálne o 8.7%. Priemerná cena piva je 1 euro, čo by znamenalo rozmedzie 7-9 centov na pol liter.

analýzy
Priemerná cena


My sme už jednu takúto výzvu (na hlasovanie o zákone na obmedzenie interrupcií bez ohľadu na politickú príslušnosť, pozn.) predsedom strán a klubov dali. Žiaľ, nikto na to nezareagoval.

Dňa 16. mája 2018 sa uskutočnila tlačová konferencia strany Kotleba - Ľudová strana Naše Slovensko na tému "Výzva parlamentným stranám na podporu zákona na ochranu života nenarodených detí." Na konferencii uviedli, že poslali výzvu na stretnutie najvyšším predstaviteľom ostatných parlamentných strán so žiadosťou o vzájomné stretnutie a rokovanie o možnosti ich podpory pre návrh zákona o obmedzení interrupcií. To, či niektorá zo strán reagovala na spomínanú výzvu sa nám ale nepodarilo overiť. Výrok ako celok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Spomínaný návrh zákona obsahuje sprísnenie potratovej politiky. Kotleba - Ľudová strana Naše Slovensko chce presadiť, aby potraty boli možné len v troch prípadoch. Prvým je, ak je ohrozený život matky, druhým, ak žena otehotnela v dôsledku trestného činu a ak ide o preukázateľne geneticky chybný vývoj plodu. Prehľad, ktorí poslanci NR SR zvažujú podporiť spomínaný návrh si môžete pozrieť v článku Denníka N. Dátum zverejnenia analýzy: 11.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

tlačová konferencia
sprísnenie
článku


Myslím si, že pôvodná ponuka od Roberta Fica neznela tak, že všetci poslanci opozície musia hlasovať za toho kandidáta. Ale Robert Fico povedal, že nech opozícia predstaví svojho kandidáta.

V pôvodnej ponuke navrhoval R. Fico opozícii post predsedu NKÚ, pod podmienkou, že predstavia spoločného solídneho kandidáta. Jedinou podmienkou bolo predstavenie kandidáta. To, že všetci poslanci opozície musia za kandidáta hlasovať nebola podmienka. I. Matovič hovorí pravdu. R. Fico po rokovaní strany SMER-SD 30. marca 2012 deklaroval , že post predsedu NKÚ bude patriť opozícií ak navrhne spoločného kandidáta: "Môžem potvrdiť, že Najvyšší kontrolný úrad bude patriť opozícii. Musia pripraviť spoločného kandidáta , dúfame, že sa zase nebudú o tom baviť 34 dní, kým dôjdu k nejakému záveru, ale dajú solídneho kandidáta" Po prvom neúspešnom pokuse zvoliť K. Krnáča za predsedu NKÚ premiér Fico vyzval 31.júla 2012 všetky opozičné strany, aby každá z nich navrhla kandidáta na post predsedu NKÚ. Opozícia však tento návrh odmietla a opäť predložila spoločného kandidáta Kamila Krnáča. SITA 31. júna 2012 uvádza, že Fico tento návrh zdôvodnil tým, že opozícia sa nevie dohodnúť na spoločnom kandidátovi: „Nech sa medzi opozičnými kandidátmi urobí v NR SR súťaž a potom ten, kto bude najlepší, bude zvolený za predsedu NKÚ. Ale bude to predstaviteľ z jednej opozičnej strany,“ povedal s tým, že Smer nemá záujem brzdiť voľbu predsedu NKÚ. „Toto miesto patrí opozícii, ale keďže opozícia nevie predložiť kandidáta a garantovať všetky hlasy za neho, toto bude asi najschodnejšia cesta, ako sa dostať k voľbe predsedu NKÚ,“ dodal. Tento návrh premiéra Fica môžete prečítať aj tu (TASR,SITA, 30. júla 2012). Pôvodná ponuka je však z 30. marca 2012 s tým, že post predsedu NKÚ patrí opozícii ak predstaví spoločného kandidáta. Dátum zverejnenia analýzy: 24.09.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

deklaroval vyzval SITA tu


...prišlo (na mimoriadny kongres strany SaS, pozn.) viac ako dve tretiny členov, to je tak asi obvyklý počet. Na riadnom kongrese, ktorý sme mali v júni, tiež prišlo okolo dvoch tretín. Tam ich bolo len niekoľko málo viac 150 niečo. Teraz bolo 145.

Na mimoriadny kongres SaS prišlo 7. septembra 145 z 213 členov strany - čo sú viac ako dve tretiny. Na kongrese z 28. júna sa zúčastnilo 160 členov strany. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

prišlo


Lebo ako hovoríme o regulácii, tak hovoríme o oprávnených nákladoch. A tá skúsenosť tu evidentne je. Či už z privatizácie teplární, alebo elektrární. Je tu evidentná snaha zahraničného investora po rýchlej návratnosti svojej investície a potom cez, cez rôzne príkazné zmluvy, cez outsourcing, cez obslužné, obslužné služby vyťahovať tieto peniaze vonku a produkovať nákladové faktúry (mechanizmus ako dochádza ku zdražovaniu cien po privatizácií pozn.).


Treba ale aj to povedať, kedy prijala Maďarská republika tú Ústavu. Osemnásteho apríla.  Hneď na ďalšej schôdzi národnej rady na ďalšom rokovaní sme reagovali.

Maďarský parlament schválil novú ústavu 18. apríla 2011. Najbližšia schôdza parlamentu začala 17. mája 201, kde bolo prerokované zaradenie návrhu Zahraničného výboru na prijatie Vyhlásenia.

schválil Najbližšia prerokované Vyhlásenie konala


Máme D1 nedostavanú od čias Mečiara, za Mečiara to bolo, nie, keď sa sľubovala ako je dostavaná.

Diaľnice sa na našom území začali stavať v 70. rokoch 20. storočia. Ako jedna z prvých sa začala stavať diaľnica D1. Mala viesť smerom od Bratislavy na Senec, koncom desaťročia bola vybudovaná po Trnavu. Mečiarov minister dopravy Alexander Rezeš v roku 1995 tvrdil , že do roku 2005 by sa mala ukončiť výstavba slovenskej diaľničnej siete. Za éry Vladimíra Mečiara (1990-1998) sa nakoniec dokončilo približne 71 kilometrov ( 0:36 ). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Diaľnica D1 má prepojiť západ s východom krajiny, t. j. Bratislavu s Košicami. V rokoch 1972-1990 za vlády komunistickej strany sa vybudovalo 138 kilometrov. ( 0:24 )

V období vlády Mikuláša Dzurindu (1998-2006) sa dokončili viaceré rozostavané úseky z čias Vladimíra Mečiara a pribudlo niekoľko nových úsekov. Celkovo išlo o zhruba 87 kilometrov ( 1:03 )

Počas troch vlád Roberta Fica sa postavilo približne 122 kilometrov diaľnice D1. ( 1:28 ) Za vlády Igora Matoviča a Eduarda Hegera sa vybudovalo približne 19 kilometrov D1. ( 3:30 )

D1 obsahuje úseky, na ktoré sa stále čaká, ide o úseky Hubová-Ivachnová (obchvat Ružomberka) a Lietavská Lúčka-Dubná skala (tunel Višňové). Týmto úsekom sa neustále odkladá koniec výstavby, ani jeden z nich nebude dokončený do avizovaného dátumu t. j. konca roka 2023. Dokončenie celej diaľnice D1 je v nedohľadne, pretože úsek Turany-Hubová je len v štádiu príprav a je označovaný taktiež za jeden z najkomplikovanejších. Ani po päťdesiatich rokoch, tak nie je diaľnica úplne dokončená.

Diaľnice

tvrdil

Hubová-Ivachnová

Lietavská Lúčka-Dubná skala

Turany-Hubová


sudcu nemožno stíhať len tak rozhodnutím vyšetrovateľa, ale môže to urobiť len prokurátor z úrovne Generálnej prokuratúry, takže to tak je a to nemeníme (...). Dokonca to zužujem aj pre tento trestný čin, že len špeciálny prokurátor bude môcť vzniesť obvinenie. Dnes môže len prokurátor na úrovni generálne prokuratúry rozhodnúť o tom, že nejaký sudca je stíhaný, že je vznesené obvinenie. Ja to nemením... Ten trestný čin ohýbania práva je zúžený, čo sa týka aj právomoci len na Špecializovaný trestný súd.

Sudcu dnes môže obviniť len prokurátor Generálnej prokuratúry. Pri novo navrhovanom trestnom čine ohýbania práva má mať túto možnosť len špeciálny prokurátor. Tvrdenie Márie Kolíkovej preto hodnotíme ako pravdivé. Trestný poriadok hovorí , že „ ak je obvineným sudca, vydať uznesenie o vznesení obvinenia môže len prokurátor generálnej prokuratúry.” Mária Kolíková hovorí o zámere zaviesť trestný čin ohýbania práva. „Podstatou pre spáchanie tohto trestného činu je, že sudca, prísediaci či rozhodca svojvoľným uplatnením práva rozhodne v zjavnom rozpore so zákonom v prospech či neprospech účastníka konania na súde,” uvádza rezort. Návrh je súčasťou návrhu zákona o zaisťovaní majetku, ministerka ho predstavila v júni 2020. Vláda ho v auguste schválila . Dôvodová správa k zákonu predpokladá , že posudzovanie ohýbania práva bude spadať do pôsobnosti Špecializovaného trestného súdu - a tým pádom aj Špeciálnej prokuratúry. Tá patrí pod Generálnu prokuratúru.

hovorí uvádza zákona predstavila schválila predpokladá patrí


Ja si pamätám jednu udalosť, keď bola tlačová konferencia ohľadne kauzy Daňového riaditeľstva, kedy bolo jasné, že išlo o stranícky klientelizmus a pýtali sa priamo na tlačovej konferencii pána Lipšica, že nech sa k tomu vyjadrí. On sa k tomu odmietol vyjadriť, lebo stále bol ešte súčasťou vlády a bál sa povedať čo koľko na svojich kolegov, aby neprišiel o funkciu.

R.Fico svojim vyjadrením spochybňuje dôveryhodnosť ministra Lipšica vo vyšetrovaní kauzy Gorila. Poukazuje na Lipšicov postoj v inej kauze, ktorá sa týkala prenájmu budovy Daňového riaditeľstva. Konkrétnu tlačovú konferenciu, ani vyjadrenia ministra Lipšica k tejto kauze, ktoré by potvrdzovali Ficove tvrdenia sa nám nepodarilo nájsť. Kauza Daňové riaditeľstvo sa začala, keď opozičný líder Robert Fico poukázal, že bývalé vedenie daňového riaditeľstva vybralo za budúce sídlo daňového úradu v Košiciach budovu patriacu spoločnosti Nitra Invest. Spoločnosť pritom vlastní okresný šéf SDKÚ-DS v Nitre Ondrej Ščurka. Kvôli podozreniu z klientelizmu sa vypísala súťaž nanovo. Súťaž vyhrala tá istá budova. Dátum zverejnenia analýzy: 30.01.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Kauza


Sme druhá najúspešnejšia v tomto ohľade krajina (najlepšia vyrokovaná pozícia na roky 2014-2020, pozn.).

Ľ. Kaník správne uvádza, že v ohľade príjmu na obyvateľa vyrokovalo len Estónsko výhodnejšiu pozíciu. K pozícii Slovenska v rámci výsledkov negociácií finančného rámca EÚ na roky 2014-2020 sa 8. februára 2013 pre Hospodárske noviny vyjadril Maroš Šefčovič, podpredseda Európskej komisie:

Hospodárske noviny
SITA


Veď azylovú politiku nastavovalo KDH alebo aj KDH s inými stranami. Boli sme vo vládach, mali sme spravidla rezort vnútra. Už či to bol dnes nebohý Ladislav Pitner alebo kolegovia Vladimír Palko, Daniel Lipšic.

Od roku 1993 bolo KDH štyrikrát vo vláde, ako minister vnútra dvakrát pôsobil Ladislav Pittner, prvýkrát počas krátkej vlády Jozefa Moravčíka, druhýkrát počas prvej vlády Mikuláša Dzurindu. Po jeho prestupe do SDKÚ sa kresla ujal Ivan Šimko (tiež pôvodne a v tom čase v KDH). Počas druhej Dzurindovej vlády sa na poste ministra vnútra vystriedali Vladimír Palko z KDH (2002-2006) a Martin Pado (SDKÚ), potom, ako KDH vystúpilo z koalície. Počas krátkej Radičovej vlády zastával post ministra vnútra Daniel Lipšic (vtedy KDH). Výrok ako celok hodnotíme ako pravdivý, nakoľko KDH sa ako člen vlády a opakovaný držiteľ funkcie Ministra vnútra skutočne spolupodielalo na tvorbe azylovej politiky, ktorá pod toto ministerstvo spadá.

minister vnútra
prvýkrát
druhýkrát
pôvodne
Daniel Lipšic
novelizovaný
prijatý


Ten zásadný rozdiel je v tom, že pán Dzurinda nedisponoval žiadnymi informáciami, teraz hovorím o odvolaní šéfa NBÚ, informáciami, ktoré by boli z prostredia spravodajských služieb a nesmel by o nich hovoriť. Pán predseda vlády vtedy konal na základe informácií ktoré mal a mal potvrdené o tom, že vtedajší šéf NBÚ zneužíva svoje postavenie. Čiže to je jednoducho úplne iná situácia.

Nenašli sme žiadne relevantné informácie o tom, či a ako konkrétne Ján Mojžiš (bývalý šéf NBÚ) zneužíval svoje postavenie.


Tento návrh (návrh Žitňaskej o oddelení funkcie šéfa Súdnej rady a Najvyššieho súdu, pozn.) nie je dostatočný, pretože nerieši pani Žitňanská otázku, ako budeme dostatočne kreovať pozíciu predsedu súdnej rady. Ak sa oddelí predseda najvyššieho súdu od predsedu súdnej rady, tak nám vznikne iba súdna rada, ktorá nebude mať svoju hlavu, svojho šéfa.

Nie je pravdou, že by návrh ústavného zákona neriešil dodatočné kreovanie pozície predsedu Súdnej rady. Toho bude podľa návrhu ústavného zákona voliť Súdna rada nadpolovičnou väčšinou spomedzi seba. Keďže by sa týmto návrhom stala funkcie predsedu Najvyššieho súdu a Súdnej rady nezlučiteľná, jeden člen (zvolený šéf Najvyššieho súdu) by sa dodatočne zvolil. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Fico spomína návrh ústavného zákona, ktorý do NR SR predložila L. Žitňanská. Nie je pravdou, že návrh nerieši ako bude kreovaná pozícia predsedu Súdnej rady. Podľa návrhu zákona bod č. 3: "Predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky volia spomedzi seba a odvolávajú členovia Súdnej rady Slovenskej republiky nadpolovičnou väčšinou hlasov všetkých členov." Zároveň zákon má podmienku nezlučiteľnosti funkcií predsedu Najvyššieho súdu a Súdnej rady. "V čl. 141a ods. 4 sa na konci pripája táto veta: „Funkcia člena Súdnej rady Slovenskej republiky je nezlučiteľná s funkciou predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky a podpredsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky.“ Zároveň zákon hovorí, že dňom nadobudnutia účinnosť zákona (1. júla 2014) " Predsedovi Najvyššieho súdu Slovenskej republiky zaniká funkcia predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky dňom nadobudnutia účinnosti tohto ústavného zákona; rovnako zaniká jeho funkcia člena Súdnej rady Slovenskej republiky . ...Voľby chýbajúceho člena Súdnej rady Slovenskej republiky voleného sudcami sa uskutočnia do 75 dní odo dňa účinnosti tohto ústavného zákona.“ Harabinovi ako predsedovi najvyššieho súdu končí mandát 22. júla 2013 . Dátum zverejnenia analýzy: 03.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

návrh
22. júla 2013


Slovensko patrí medzi krajiny, spolu s Írskom, ktoré sú najrurálnejšie, to znamená najväčší počet našich obyvateľov, z pohľadu Európskej únie, žije v dedinkách a na vidieku.

Podiel rurálneho obyvateľstva na Slovensku v roku 2016 bol 8. najvyšší spomedzi krajín Európskej únie - 41,5 % všetkých obyvateľov. Írsko má až 18. najvyšší podiel - 31,9 %. Aj keď obe krajiny dosiahli podiel vidieckeho obyvateľstva vyšší ako je priemer EÚ (28,2 %), nepatria medzi najrurálnejšie krajiny. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Podiel obyvateľstva žijúceho na vidieku v roku 2016 (najnovšie dostupné údaje) v jednotlivých európskych krajinách (a priemer pre celú EÚ) zobrazuje nasledujúca tabuľka: Dátum zverejnenia analýzy: 25.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu


...nemal najmenší problém priznať (Richard Sulík pozn.), že Mariána Kočnera pozná, že ich zoznámil v roku 2008 pán Počiatek, vtedajší minister financií a všetko priznáva, aj to, že sa s ním stretával.

Podľa TASR Richard Sulík priznal , že Kočnera pozná, ale nie je to jeho kamarát a už sa s ním nestretáva. Taktiež uviedol , že s Kočnerom ho zoznámil Ján Počiatek zo Smeru v roku 2006. Takto to tvrdí R. Sulík a táto časť výroku je pravdivá. Je potrebné dodať, že faktická časť výroku, že Sulík sa spoznal s Kočnerom cez Počiatka overiteľná nie je. Jednotlivý aktéri sa k tomu vyjadrujú nasledovne.

priznal uviedol tvrdí Ta3


Súčasťou vojnového konfliktu je jedna z atómových superveľmocí sveta, ktorá povedala, že bude veľmi citlivo reagovať, ak dôjde k dodávkam zbraní takéhoto typu. To povedala nielen Slovensku, ale celej Európe, čiže veľmi obozretne sa k tomu stavia Poľsko, veľmi obozretne sa k tomu stavia Nemecko. Veľmi obozretne zatiaľ Francúzsko, Američania s Veľkou Britániou zatiaľ odmietli dodať stíhacie lietadlá.

Jednotlivé krajiny Západu zaujali k dodávkam stíhačiek a ďalších zbraní rôzne postoje, avšak väčšina z nich postupuje opatrne. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

K dodávke zbraní dlhšieho dosahu na Ukrajinu od štátov NATO, sa Kremeľ vyjadril s varovaním, že ak k dodávkam dôjde, konflikt bude naďalej eskalovať. Ruský minister zahraničných vecí Sergej Lavrov vyhlásil , že ruské jednotky budú reagovať na prípadne dodanie zbraní vytláčaním ukrajinských síl ďalej od hraníc, aby došlo k vytvoreniu tzv. nárazníkovej zóny . Kremeľ taktiež varoval pred nejasnými rozdielmi medzi priamym a nepriamym zapojením západných krajín do vojny.

O zaslanie bojových stíhacích lietadiel požiadal Zelensky lídrov EÚ počas jeho zahraničnej cesty. O dodávkach sa údajne rozprávaj aj so šéfom NATO Jensom Stoltenbergom.

Poľský prezident Andrzej Duda označil rozhodnutie poslať poslať poľské stíhačky na Ukrajinu, ako veľmi vážne. Poznamenal, že zaslanie podľa neho vyžaduje koordináciu spojencov.

Nemecko na čele s ministrom zahraničných vecí Borisom Pistoriusom podľa najaktuálnejších vyjadrení stále odmieta dodanie stíhačiek , argumentuje aj nedostatočným obranným fondom v hodnote 100 miliárd eur, ktorý nie je schopný pokryť súčasné potreby Nemecka na obranu.

Francúzsko a Spojené štáty túto možnosť zatiaľ nevylúčili, nie je však pravda, že by ju úplne zamietli. Uskutočnenie dodávok v nadchádzajúcich týždňoch, tak ako požaduje prezident Zelensky, je zatiaľ veľmi nepravdepodobné.

Veľká Británia zatiaľ nevidí zmysel v urýchlenom posielaní stíhačiek na ukrajinu, argumentuje časom, ktorý je potrebný k vycvičeniu pilotov. Bude sa však snažiť Ukrajine poskytnúť iné druhy zbraní, vďaka ktorým by Ukrajina vedela ochraňovať svoj vzdušný priestor.

Krajiny NATO sa stále spoliehajú na pomoc Ukrajine iba prostredníctvom pozemných zbraní a zásobujú ju potrebným delostrelectvom, obrnenými jednotkami a tiež systémami protivzdušnej obrany. K situácii sa v utorok 14. februára 2023 vyjadril aj Jens Stoltenberg, ktorý avizoval, že dodanie stíhačiek na Ukrajinu momentálne nie je najdôležitejšou otázkou členských krajín, ale v prvom rade je potrebné dodať všetko to, čo už bolo doposiaľ sľúbené.

vyjadril
Sergej Lavrov vyhlásil
nárazníkovej zóny
varoval
požiadal
rozprávaj
označil
odmieta dodanie stíhačiek
Francúzsko
Spojené štáty
nevidí
iba prostredníctvom pozemných zbraní
utorok 14. februára 2023


A to, že to nebolo len ad hoc rozhodnutie parlamentu (hovorí o rezolúcií PPE, ktorá mala byť alternatívou k Správe Estrela, pozn.), svedčí o tom novela zákona a potratového zákona v Španielsku z februárového zasadnutia Európskeho parlamentu, kde Európska komisia znovu potvrdila, že otázky zdravia, organizácie zdravotnej starostlivosti a vzdelávania sú podľa zmlúv EÚ v právomoci členských štátov.

Je pravdou, že obidva uvádzané prípady sa dotýkajú podobnej problematiky a v obidvoch prípadoch je konštatované, že otázky sexuálneho a reprodukčného zdravia patria do právomoci členských štátov. Anna Záborská v prvej vete hovorí o alternatívnej rezolúcii skupiny PPE, ktorou bola prakticky nahradená tzv. Správa Estrela, a ktorá konštatuje, že "vypracúvanie a vykonávanie politických stratégií v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv a sexuálnej výchovy na školách patrí do právomoci členských štátov." V druhej časti výroku mala A. Záborská na mysli plenárne zasadnutie EP zo 16. januára 2014 v Štrsburgu, kde došlo k rozprave, v rámci ktorej sa diskutovalo aj o otázke nediskriminácie v rámci sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv. V rámci tejto rozpravy bol diskutovaná situácia v Španielsku ( novela zákona o potratoch ). V rozprave vystúpil okrem poslancov aj podpredseda Európskej komisie Siim Kallas, ktorý vyhlásil , že " Európska komisia rešpektuje národné kompetencie členských štátov a súčasne aktívne podporuje úsilie vlád, aby zabezpečili, že zdravotné systémy sa budú vedieť efektívne vysporiadať zo zdravotnými potrebami a že sa bude pri každej príležitosti presadzovať rovnosť a spravodlivosť." Na záver rozpravy zhrňuje niekoľko poznámok týkajúcej sa danej témy a pôsobnosti Európskej komisie. " Zmluvy stanovujú že definovanie zdravotných politík a organizácia zdravotného systému a starostlivosti je zodpovednosťou jednotlivých členských štátov - zodpovednosť, ktorú EÚ rešpektuje. ... v súlade so Zmluvou o EÚ a Zmluvou o fungovaní EÚ, EÚ nemá žiadne kompetencie v politike potratov na národnej úrovni , a preto nemôže zasiahnuť do politík členských štátov v tejto oblasti. ... Sexuálna výchova je tiež v kompetencii samotných členských štátov. EÚ môže uľahčiť výmenu osvedčených postupov a tak aj koná." (vlastný preklad, pozn.) Počas rozpravy sa k danej téme vyjadril slovenský europoslanec Miroslav Mikolášik keď uviedol, že "Zákonodarstvo v oblasti zdravotníctva totiž vrátane reprodukcie patrí podľa platných zmlúv o Európskej únii výlučne, vážení priatelia, do právomoci členských štátov." Europoslankyňa Edit Bauer vyjadrila tiež názor že sexuálne a reprodukčné zdravie a práva spadajú pod kompetencie členských štátov. Dátum zverejnenia analýzy: 09.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

alternatívnej rezolúcii
16. januára 2014
nediskriminácie
novela zákona o potratoch
vyhlásil
Miroslav Mikolášik
Edit Bauer


... je pravdou, že Slovensko sa zaviazalo pri svojich prístupových rokovaniach, že bude investovať 2% HDP na armádu.

Slovensko sa na prístupových rokovaniach s NATO zaviazalo investovať 2% HDP pre potreby obrany, čo potvrdzujú aj oficiálne slovenské inštitúcie, napríklad Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí SR . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Prístupové rozhovory o vstupe SR do NATO sa uskutočnili 9. a 16. decembra 2002. “ Počas prvého kola rozhovorov musela SR potvrdiť svoju politickú pripravenosť prevziať politické a obranno-vojenské záväzky vyplývajúce z pristúpenia k Severoatlantickej zmluve. Druhé kolo rozhovorov bolo zamerané na otázky zdrojov, bezpečnosti informácií a pristúpenia k súboru právnych noriem aliancie riešiacich technické a bezpečnostno-informačné záležitosti. SR bola požiadaná o potvrdenie záväzku vlády SR vyčleňovať pre potreby obrany prostriedky vo výške 2% HDP . Zároveň sa zaviazala prispievať do spoločných rozpočtov NATO,” píše sa v oficiálnom stanovisku ministerstva.

výške 2% HDP


Stačí sa pozrieť napríklad na vyhodnotenie programu ešte nezávislými analytikmi pred voľbami. Každú stranu hodnotili. Napríklad náš program sociálny a dôchodkový vyhodnotili ako jeden z najlepších.

Pred parlamentnými voľbami v roku 2010 sa uskutočnilo viacero analýz volebných programov. Avšak B. Bugárom spomínanú oblasť (sociálnu a dôchodkovú, pozn.) hodnotil iba INESS - Inštitút ekonomických a spoločenských analýz. INESS hodnotil volebné programy, a to v týchto oblastiach: Rastúci deficit verejných financií, Podnikateľské prostredie, Rastúca nezamestnanosť, Neudržateľný I. pilier dôchodkového zabezpečenia, Zdravotníctvo. Práve v oblasti "Neudržateľný I. pilier dôchodkového zabezpečenia" skončil Most-Híd zo všetkých strán (ktoré INESS hodnotil, pozn.) najlepšie a dostal ako známku 2. V tomto hodnotení 2 znamenala: "Strana identifikovala problém, riešenia sú však buď čiastočné, alebo ich uplatnenie znamená len krátkodobé zlepšenie situácie v danej oblasti." Inštitút zamestnanosti tiež uskutočnil svoju analýzu a to v týchto štyroch oblastiach, ktoré IZ dlhodobo hodnotí ako najvypuklejšie na trhu práce: "- riešenie dlhodobej nezamestnanosti (nízkovzdelaní nezamestnaní, aktivácia a príprava pre reálny trh práce) - prepojenie vzdelávania a trhu práce (absolventi, vzdelávanie nezamestnaných..) - inštitucionálny rámec politiky trhu práce (systém vertikálneho a horizontálneho riadenia, štátna a neštátne služby zamestnanosti) - sociálny systém (rozdiel medzi sociálnymi dávkami a mzdami)" Podľa hodnotenia IZ bol program Mostu štvrtý zo sedemnástich strán (medzi nimi je aj Paliho Kapurková), dá sa teda označiť ako ohodnotený za jeden z najlepších.

viacero analýz
INESS
Inštitút zamestnanosti


My takto nechceme postupovať, ako napríklad keď riaditelia úradov práce 42 ich bolo vymenených zo dňa na deň a dnes sú tam s politickými nomináciami

Predchádzajúca vláda 10. Januára 2007 odvolala 42 riaditeľov úradov práce.

10. Januára 2007 odvolala


... počas môjho obdobia funkčného bola historicky najvyššia účasť poslancov na hlasovaniach.

Počas piateho volebného obdobia, kedy bol predsedom NRSR aj Richard Sulík, bola priemerná účasť poslancov na hlasovaniach naozaj historicky najvyššia. Podľa článku na internetovej stránke Hospodárskych novín "od volieb do NR SR v roku 2010 prebehlo 2265 hlasovaní a priemerná účasť poslancov bola 90 %." Podľa štatistiky hlasovaní, ktoré poskytuje stránka NRSR pre jednotlivé poslanecké kluby sa dá vypočítať, že v piatom volebnom období, v ktorom bol Richard Sulík predseda NRSR ( 2010-2012 ) bola priemerná účasť poslancov na hlasovaniach (hlasovali za/proti, zdržali sa, nehlasovali, prípadne ich hlasy boli neplatné) okolo 91,55 % . Podobne sa dá overiť priemerná účasť na hlasovaniach aj pre ostatné volebné obdobia: volebné obdobie II. (1998-2002) III. (2002-2006) IV. (2006-2010) V. (2010-2012) priemerná účasť poslancov na hlasovaniach 48,54% 88,89% 88,05 % 91,55 % Dátum zverejnenia analýzy: 24.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

článku stránka


Sám ste povedali 13 % benzínových čerpadiel, benzínových púmp v Maďarsku jednoducho nemá benzín.

Maďarská spoločnosť MOL ohlásila výpadok dodávok pohonných hmôt do 194 čerpacích staníc, Maďarsko má pritom zhruba 2000 staníc. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Problém zo zásobovaním má viacero dôvodov, jedným z nich je vysoký dopyt, ktorý nastal po zastropovaní cien benzínu a nafty s platnosťou do konca roka 2022. Ďalšími problémami sú výpadok ropovodu Barátság, ktorý zasiahla ruská strela a plánovaná odstávka rafinérie pri Dunaji, kedy aj po skončení odstávky pretrvávajú problémy.

ohlásila zastropovaní


Keď už hovoríme o otázke konsolidácie verejného rozpočtu alebo hovoríme o otázkach čerpania eurofondov či celkového výkonu štátnej správy na Slovensku, kde bohužiaľ tie analýzy EK poukazujú na to, že naše štátna správa sa v tej efektívnosti a výkonnosti prepadla skutočne až takmer na samé dno a sme tam v susedstve Grécka a Talianska.

Európska komisia realizovala analýzu čerpania eurofondov k 31. decembru 2011. Slovensko sa v tomto rebríčku umiestnilo na 22. mieste s čerpaním eurofondov na úrovni 27,72%, pričom priemerná úroveň bola v rámci EÚ 33,4%.

analýzu čerpania eurofondov


...Severoatlantická aliancia funguje na princípe jednohlasnosti, to znamená každý štát môže zablokovať a akékoľvek rozhodnutie Severoatlantickej aliancie, (...).

Severoatlantická aliancia funguje na princípe konsenzu, to znamená, že každé rozhodnutie musí byť spoločnou dohodou a hlasovanie vôbec neprebieha ( .pdf ). Teda prakticky hociktorý štát môže zablokovať akékoľvek rozhodnutie. Stalo sa neformálnou súčasťou tejto organizácie, že možné rozdiely v pohľade na jednotlivé rozhodnutie sú vydiskutované medzi členmi ešte pred oficiálnym stretnutím. Často sa návrhy nechajú kolovať pár dní medzi členmi a ak nikto nemá námietky, tak je uzavretá dohoda. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

princípe .pdf blokovalo Maďarsko


Ale nevyužili ste príležitosť, bohužiaľ, a za zásadného prispenia štandardných opozičných strán, ktoré nesúhlasili s ničím, čo sme navrhovali. Minister áno, môžme kvitovať z jednej strany, že on povedal, že ak keď budú súhlasiť KDH, Most-Híd, SDKÚ. (hovorí o zmenách tzv. volebného kódexu, pozn.)

Igor Matovič tvrdí, že opozičné strany "nesúhlasili s ničím" čo OĽaNO navrhovalo v otázke zmien tzv. volebného kódexu. Objektívne dokážeme posúdiť hlasovania v NR SR o pozmeňovacích návrhoch k prerokovávaným návrhom zákonov, tie sú napokon aj najdôležitejšie z pohľadu právnej záväznosti. Overiť naopak nedokážeme interné dohody medzi politickými straniami. Nie je pravda, že by opozičné strany odmietli každý návrh poslancov klubu OĽaNO. Síce sa zdržali pri pozmeňujúcich návrhoch Miroslava Kadúca, ale napr. Most-Híd podporil jeden z návrhov poslanca Jána Mičovského, a tiež celá opozícia podporila jeden z návrhov poslanca Igora Hraška a ďalší jeho návrh podporili SDKÚ a Most-Híd. Navyše celá opozícia podporila aj návrhy M. Kadúca na vrátenie zákona na dopracovanie, resp. odkladu hlasovania do stretnutia pracovnej skupiny.

Pri prvom z "balíka volebného kódexu", zákone o volebnej kampani , nenavrhli poslanci OĽaNO ani jeden pozmeňovací návrh.

Pri druhom, zákone o podmienkach výkonu volebného práva , prispeli v druhom čítaní traja poslanci za OĽaNO:

M. Kaduc navrhol vrátiť zákon na dopracovanie, podporila ho celá prítomná opozícia. Podobne dopadol aj návrh počkať do stretnutia pracovnej skupiny.

Pozmeňovacie návrhy poslanca Kadúca v II. čítaní:

Prvý - absolútna väčšina opozičných poslancov sa zdržala

Druhý - absolútna väčšina opozičných poslancov sa zdržala

Tretí - absolútna väčšina poslancov za SDKÚ-DS/KDH/Most-Híd sa zdržalo a 14 nezaradených poslancov hlasovalo ZA

Štvrtý - absolútna väčšina poslancov za SDKÚ-DS/KDH/Most-Híd sa zdržalo a 9 nezaradených poslancov hlasovalo ZA

Pozmeňovacie návrhy poslanca Mičovského v II. čítaní:

Prvý - absolútna väčšina poslancov za SDKÚ-DS/KDH/Most-Híd sa zdržalo a 8 nezaradených poslancov hlasovalo ZA

Druhý - SDKÚ-DS a KDH sa zdržali, 13 zo 14 poslancov Most-Híd bolo ZA, rovnako ZA bolo aj 6 nezaradených poslancov

Pozmeňovacie návrhy poslanca Hraška v II. čítaní:

Prvý - 13 zo 14 poslancov Most-Híd a a všetkých prítomných 7 poslancov SDKÚ-DS bolo ZA, rovnako ZA bolo aj 10 nezaradených poslancov

Druhý - všetkých 59 prítomných opozičných poslancov hlasovalo ZA (teda aj predstavitelia opozičných klubov SDKÚ-DS, KDH a Most-Híd, pozn.)

zákone o volebnej kampani

navrhol

návrh

Prvý

Druhý

Tretí

Štvrtý

Prvý

Druhý

Prvý

Druhý


Celá skupina, väčšina ľudí zamestnaných sa tlačí do výšky priemernej mzdy 760 eur. Vyše skoro 60 % zamestnaných ľudí má tuto výplatu.

Podľa údajov Štatistického úradu SR , priemerná (hrubá) mesačná mzda v hospodárstve SR predstavovala v prvom polroku 2011 763 eur. Predpokladáme, že sa Peter Kažimír odvoláva na údaje opublikované v júni 2011 v poslednej analýze štruktúry miezd za rok 2010 (.pdf), opublikovanej Štatistickým úradom SR v júni 2011. Podľa danej analýzy bolo v mzdovom pásme do 800 eur v roku 2010 64,2% zamestnancov (strana 2). Môžeme s relatívne vysokou presnosťou, tak ako to zrejme urobil aj Peter Kažimír, odhadnúť podiel ľudí s rovnakou alebo nižšou než priemernou mzdou na úrovni zhruba 60%. Peter Kažimír teda hovorí pravdu.

Podľa údajov Štatistického úradu SR
analýze štruktúry miezd za rok 2010


Tam (na Ukrajine, pozn.) hrozí reálne bankrot.

Viaceré zahranicné zdroje hovoria o zložitej ekonomickej situácii Ukrajiny, ktorá je od konca roka 2013 závislá od financnej pomoci. Niektoré zdroje ju dokonca zaradujú medzi krajiny, ktorým reálne hrozí bankrot. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Hrozba bankrotu ukrajinskej vlády stála na samotnom zaciatku Ukrajinskej krízy. V decembri 2013, ešte za vlády Janukovyca, Ukrajina potrebovala aspon 10 miliárd dolárov na odvrátenie bankrotu. Rusko ponúklo financný stimul 15 miliárd dolárov na splatenie dlhov a zreštartovanie ekonomiky. Súcastou dohody o financnej pomoci medzi Putinom a Janukovycom bolo zníženie ceny zemného plynu pre Ukrajinu, výmenou za garanciu prístupu k vojenským prístavom na Kercskom polostrove pre ruské námorníctvo. Po zosadení Janukovyca v januári tohto roku Rusko zastavilo výkup ukrajinských dlhopisov. Ukrajina zostala Rusku dlžná 3 miliardy dolárov a obrátila sa na pomoc Medzinárodného Menového Fondu (MMF). V marci 2014 hovoril o možnosti bankrotu ukrajinský predseda vlády. V apríli MMF schválil financnú pomoc vo výške 17 miliárd dolárov. Neprestávajúce nepokoje uvalili krajinu do ešte väcších ekonomických problémov a Ukrajina momentálne (september 2014) potrebuje aspon 19 miliárd dolárov. Podla Financial Times je vysoko pravdepodobné, že MMF a jeho hlavné prispievatelské krajiny odsúhlasia navýšenie pôžicky pre Ukrajinu. V stávke je nielen ekonomická stabilita Ukrajiny, ale aj reputácia Medzinárodného menového fondu. Financial Times však upozornuje na možnost, že Ukrajina nebude schopná nadalej splnat požiadavky MMF a bude musiet celit vysokému zadlženiu sama. Podla posledných odhadov sa udalosti tohto roka podpíšu na ukrajinskej ekonomike poklesom HDP až o 6,5 %. Hodnota ukrajinskej hrivny voci doláru sústavne klesá a ratingová agentúra Moody's znížila Ukrajine credit rating z Caa2 na Caa3. Hoci presná výška vládneho dlhu na Ukrajine ešte nie je jasná, USA Today Ukrajinu už teraz zaradilo do zoznamu jedenástich krajín, ktorým najpravdepodobnejšie hrozí bankrot. Dátum zverejnenia analýzy: 15.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

financný stimul
hovoril
ekonomických problémov
Financial Times
odhadov
zoznamu


Viete, kde vyšli štúdie dobre? Napríklad v štátoch, kde sú časté črevné problémy, kde sú črevné parazity, tak tam tým ľuďom, keď mali aj črevné parazity, no tak im pomohol Ivermektín, predstavte si to, toto sa zistilo.

Cigániková reaguje na slová Erika Kaliňáka, ktorý hovorí o účinnosti Ivermektínu. Aj napriek tomu, že liek bol testovaný vo viacerých výskumoch, jeho pozitívne účinky pri liečbe COVID-19 neboli dostatočne dokázané a veľa zo štúdií, ktoré mali dobré výsledky, nebolo kvalitných či malo malú vzorku. Existujú však aj niektoré kvalitné štúdie, ktoré podporili tvrdenia o účinnosti Ivermektínu. Jedna z teórií , prečo je tomu tak, pracuje s vysvetlením, že Ivermektín síce zlepšil priebeh nákazy COVID-19, ale len v niektorých regiónoch. Tie spájal vysoký počet črevných parazitov u pacientov a práve tie Ivermektín lieči, čo spôsobuje, že priebeh ochorenia COVID-19 bude miernejší. Zatiaľ sa však jedná len o teóriu, ktorá nebola overená ďalšími štúdiami. Vypracovaná bola len na základe dodatočnej analýzy štúdií, ktoré boli vyhodnotené autorom ako kvalitné a ešte nebola žiadnym spôsobom otestovaná pomocou výskumu. Môže sa tak jednať len o jedno z možných vysvetlení, prečo niekde Ivermektín má pozitívne účinky a inde nie. Nejedná sa teda o zatiaľ overenú teóriu.

neboli nebolo Existujú teórií


Boli to v podstate všetko informácie, ktoré krátko nato alebo už je v tom momente boli    verejne dostupné (informácie, ktoré R. Sulík tlmočil M. Kočnerovi tak ako je uvedené v spise Sasanka pozn.)

V tomto prípade ide o kauzu Sasanka, podstatou ktorej je SMS komunikácia R. Sulíka a M. Kočnera v čase od 8. septembra 2010 do 5. decembra 2010, teda v období podávania nominácií na generálneho prokurátora. Podnikateľ M. Kočner sa snažil získat od R. Sulíka informácie týkajúce sa jednotlivých kandidátov na post generálneho prokurátora. Zaujímala ho napr. koho nominovali jednotlivé strany. Richard Sulík prvýkrát poskytuje mená jednotlivých kandidátov na post generálneho prokurátora (Trnka, Mišíková,Hrivnák ) M. Kočnerovi 20. októbra 2010 . V ten istý deň boli tieto tieto mená týchto osôb ako navrhnutých kandidátov na post generálneho prokurátora zverejnené v médiach . Ďalšia skutočnosť o ktorej informuje R. Sulík M. Kočnera je výsledok voľby generálneho prokurátora ( 70 Trnka, 49 Misikova, 28 Hrivnak) . Informoval ho 3. novembra 2011 hneď po uskutočnení voľby. Tieto informácie boli však následne prístupné verejnosti a v ten istý deň o výsledku informovali aj médiá . Na základe týchto skutočností možno hodnotiť výrok R. Sulíka ako pravdivý, keďže poskytnuté informácie, ktoré boli predmetom jeho SMS komunikácie s M. Kočnerom boli následne verejne prístupné.

20. októbra 2010
.
médiach
70 Trnka, 49 Misikova, 28 Hrivnak)
médiá


Keď som nastúpil (na post ministra školstva, pozn.), bol priemerný plat učiteľa 12 500 korún, keď som končil bol 18 000. Niekto to spochybňuje, ale odborári nám vydali tabuľky porovnávania platov prepočítané na eurá a keď vezmem tie roky- 428 eur, a potom 604 eur v 2006.

Martin Fronc bol ministrom školstva od roku 2002 do roku 2006. Podľa webovej stránky ministerstva školstva (.pdf) bol priemerný plat pedagogických pracovníkov v školstve v roku 2002 v prepočte naozaj 428 eur a Fronc uvádza správny údaj aj pokiaľ ide o rok 2006, kedy bol priemerný plat pedagogických pracovníkov 604 eur. Na základe toho považujeme výrok Martina Fronca za pravdivý.

ministerstva školstva


Tak hrubý dlh máme momentálne niekde okolo 57 %.

Podľa štatistického úradu dlh verejnej správy Slovenskej republiky v roku 2022 dosiahol úroveň 63,38 miliardy eur, čo zodpovedalo 57,80 % HDP. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť odhaduje tohtoročnú hodnotu verejného dlhu na úrovni 56,7 % HDP. Výrok Igora Matoviča preto hodnotíme ako pravdivý.

dosiahol odhaduje


V zákone máte  pán Čaplovič, to viete, takže prosím vás nezavádzajte, dvadsať tri  krát,  že bude napísané, že popri  štátnom jazyku môže používať jazyk menšín, alebo najprv v jazyku štátnom až potom jazyku menšín.

B. Bugár chcel pravdepodobne hovoriť o tom, koľkokrát je v novom znení zákona o používaní jazykov národnostných menšín uvedené, že používanie jazyka menšín je dobrovoľné a nie povinné. Takýchto miest, na ktorých by sa uvádzalo, že jazyk menšín sa môže (no nemusí) používať je v novelizovanom zákone deväť. K číslu 23 by sme sa nedopracovali ani ak by sme k tým deviatim pripočítali ďalšie miesta, na ktorých by novelizovaný zákon vyslovene neuklada povinnosť používať jazyk menšín, ale jeho povinné používanie by bolo niečím podmienené (napr. „na požiadanie“ alebo "ak je to možné" ).


Stačí si pozrieť výkazy gréckeho štatistického úradu, sú dostupné na webe, (...) daňové príjmy klesajú.

Podľa informácii gréckeho štatistického úradu na ktorý sa odkazuje Richard Sulík daňové príjmy (.pdf, str.1) fluktuujú a nevykazujú jednoznačnú tendenciu (ak sledujeme iba rok 2013, môžeme dokonca pozorovať nárast príjmov z daní z príjmov a majetku alebo daní z výroby). Dátum zverejnenia analýzy: 30.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

príjmy


Sedemkrát sme zvolávali mimoriadnu schôdzu Národnej rady o zvyšovaní cien potravín a energií, sedemkrát sme boli odmietnutí, dokonca už na ostatnom sedení Národnej rady sme dali aj konkrétny návrh, čo by sme išli robiť.

Smer-SD inicioval od augusta 2021 sedemkrát zvolanie mimoriadnej schôdze o zvyšovaní cien potravín a energii, ani jedna sa však neotvorila keďže poslanci neschválili jej program. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Naposledy Smer predkladal návrh na mimoriadnu schôdzu 18. marca 2022. Návrh sa týkal riešenia rastúcich cien potravín. Schôdza bola zvolaná na 23. marca a jej program nebol schválený .

Smer sa pokúsil o zvolanie mimoriadnej schôdze aj 8. marca 2022. Týkať sa mala uznesenia NR SR k stanovisku Slovenska o ohrození energetických záujmov hospodárstva a občanov SR a o opatreniach na zamedzenie nežiaduceho cenového vývoja. Túto schôdzu zvolal predseda parlamentu Boris Kollár na 16. marca 2022, jej program poslanci neschválili . Mimoriadnu schôdzu, ktorej program poslanci opäť neschválili , zvolal aj na 3. februára 2022.

V novembri 2021 navrhol Smer-SD mimoriadnu schôdzu o zdražovaní, ktorá sa uskutočnila 7. 12. 2021, opäť s neschváleným programom .

Fico inicioval mimoriadnu schôdzu aj na 28. septembra 2021 , poslanci však neschválili jej program a dohodli sa na zvolaní ďalších mimoriadnych schôdzí, jedna z nich sa opäť venovala téme posilnenia stability cien .

Predchádzala jej mimoriadna schôdza, ktorú na návrh Smeru-SD zvolal Kollár na 30. augusta 2021 (nasledovaná ďalšou mimoriadnou schôdzou o odvolaní ministra vnútra), program opäť nebol schválený .

Ďalšie mimoriadne schôdze, ktoré Smer-SD inicioval, sa týkali odvolania ministra Mikulca, stavu zdravotníctva alebo obrannej dohody s USA.

návrh
nebol schválený
pokúsil
zvolal
neschválili
neschválili
novembri 2021
neschváleným programom
28. septembra 2021
neschválili
dohodli
posilnenia stability cien
30. augusta 2021
nebol schválený


V každom prípade ide tu hlavne o ekonomické veci, o tu radosť ľudí zo života a všade na západ od nás sa ľudia zo života viacej tešia, keď majú mesačne 2 až 3 tisíc euro, keď upratovačky majú 2 až 3 tisíc euro mesačne a naši ľudia žijú z ruky do úst za 300 euro.

Andrej Danko hovorí o krajinách "všade na západ od nás". Predpokladajme, že plat upratovačky sa vo všetkých západných krajinách blíži minimálnemu platu. Podľa Eurostatu najvyššiu minimálnu mzdu (pre rok 2011, pozn.) v krajinách "na západ" od Slovenska dosahujú v Luxembursku a to 1757 EUR, nasleduje Írsko 1461 EUR, Holandsko 1424 EUR, Belgicko 1 415 EUR. V Anglicku 1136, Španielsku 748 EUR. (V Nemecku minimálna mzda nie je stanovená, pozn.) Na Slovensku dosahovala v minulom roku minimálna mzda 317 Eur, pre úplnosť v ČR 320 EUR, Polsku 348 EUR, Maďarsku 280 EUR, Bulharsku 122 EUR. Hrubú predstavu o pláci v jednotlivých odvetviach v západných krajinách nám môže tiež dať mzdová kalkulačka z dielne Eurostatu, podľa ktorej napríklad 25 ročná žena, bez vzdelania, zamestnaná v turistickom priemysle pracujúca na plný úväzok a vykonávajúca nekvalifikovanú prácu zarobí 1870 EUR. Muž vo Francúzsku pracujúci v rovnakej pozícii zarobí 1900 EUR. Andrej Danko tak pre znásobenie dojmu svojho argumentu ponížil mzdu upratovačky na Slovensku a neúmerne zvýšil mzdy v západných krajinách. Dátum zverejnenia analýzy: 06.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostatu
mzdová kalkulačka


(Vláda, pozn.) bude garantovať vymenovanie do funkcie prokurátora na časovo neobmedzené obdobie a ustanoví spôsoby a dôvody zániku funkcie prokurátora.

Zákon o prokurátoroch a právnych čakateľov prokuratúry z roku 2001 už v danom roku ustanovoval vymenovávanie prokurátorov na časovo neobmedzené obdobie. Vláda počas vládneho obdobia 2012-2016 nezmenila spôsoby menovania do funkcie prokurátora a spôsoby a dôvody zániku funkcie. Sľub hodnotíme ako nesplniteľný. Predpis č. 154/2001 Z. z.Zákon o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry - Druhá hlava, prvý diel: § 8 (1) Prokurátora vymenúva do funkcie prokurátora bez časového obmedzenia na určenú prokuratúru generálny prokurátor.

2001 Predpis udiali obmedzila Zmeny schválená rtf čas.sk


Verejné financie boli v takom stave, že bol 8% schodok štátneho rozpočtu. (po nástupe do vlády, pozn.)

Z kontextu nie je zrejmé o ktorom roku P. Abrhan presne hovorí. Logicky do úvahy pripadajú dva roky. Do úvahy pri hodnotení berieme obidva. Podľa údajov z Eurostatu (pdf. ) bol deficit štátneho rozpočtu v rokoch 2009 a 2010 nasledovný: rok 2009 - mínus 8% HDP rok 2010 - mínus 7,9% HDP

z Eurostatu (pdf.


To ukazuje aj tá protidronová stena, kde sme vlastne na začiatku. My sme sa tam ani nehlásili a potom na poslednú chvíľu niekto spomenul, že aha, tak bolo by dobré tam byť, tak sme sa tam prihlásili a keď sme sa tam prihlásili, tak vlastne tí ministri rokovali bez nás, chvíľu nás nechali na čakačke.

Výrok Ľudovíta Ódora sa týka iniciatívy, v rámci ktorej niekoľko krajín Európskej únie a NATO diskutovali o vytvorení spoločného systému ochrany pred nepriateľskými dronmi. Z vyjadrenia hovorcu Európskej komisie naozaj vyplýva, že Slovensko spočiatku nebolo súčasťou tejto iniciatívy. Z oficiálnych informácií však nie je zrejmé, či to bolo pre náš nezáujem, alebo nás spojenci vynechali. Nie je tiež jasné, či istá časť rokovaní prebehla ešte bez našej prítomnosti, ako to hovorí Ľudovít Ódor. Jeho výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Diskusiu o potrebe vybudovania „dronového múru“ na východnom krídle NATO začali európske štáty a eurokomisár pre obranu Andrius Kubilius v reakcii na narušenie vzdušného priestoru Poľska ruskými dronmi.

Na videokonferencii zvolanej predstaviteľmi Európskej komisie za účasti ukrajinskej vlády sa v úvodnej fáze malo zúčastniť Dánsko a sedem východoeurópskych krajín. Slovensko spočiatku pozvané nebolo , a to napriek tomu, že má spoločnú hranicu s Ukrajinou. Informáciu potvrdil hovorca Komisie Thomas Regnier, ktorý taktiež uviedol, že z iniciatívy bolo pôvodne vynechané aj Maďarsko.

Situácia sa však neskôr zmenila. Európska komisia potvrdila , že Slovensko sa stane súčasťou rokovaní o dronovej stene. Komisia pritom neuviedla, na čí podnet sa tak stalo – teda nie je jasné, či Slovensko samo požiadalo o zapojenie, alebo bolo prizvané z iniciatívy európskych partnerov.

Minister obrany Robert Kaliňák uviedol, že o téme sa iba začína rokovať a Slovensko z rokovaní nikto nevylúčil . Online konferencia ministrov obrany sa, aj za účasti slovenského zástupcu, uskutočnila 26. septembra 2025.

Eurokomisár pre obranu Andrius Kubilius agentúre Reuters povedal , že niektoré krajiny EÚ diskutovali o myšlienke vytvorenia obrannej línie už pred vpádom dronov na poľské územie.

Europoslankyňa Lucia Yar z Progresívneho Slovenska, ktorá s eurokomisárom Kubiliusom komunikovala, v rozhovore pre Aktuality.sk uviedla , že informácie o neúčasti Slovenska sa objavili na poslednú chvíľu. „Veľmi diplomatická — no jasná — odpoveď znela, že sa mám pýtať v Bratislave, prečo tam Slovensko nie je,“ uviedla Yar.

Diskusiu narušenie zvolanej nebolo potvrdila nevylúčil uskutočnila povedal uviedla


A mimochodom ten zásadný problém je, že Nemecko a Francúzsko do toho (poskytnutie pôžičky Grécku, pozn.) ide aj preto, že ide zachraňovať svoje banky.

Podľa údajov z týždenníku The Economist o distribúcií gréckych vládnych dlhopisov v zahraničných bankách vyplýva, že najväčšími držiteľmi sú francúzske (24,9%) a nemecké (14,3%) banky. Ostatné krajiny Eurozóny držia spoločne 18,8% všetkých gréckych vládnych dlhopisov. Pohľadávky týchto bánk mohli zohrávať určitú úlohu pri rozhodovaní o finančnej pomoci, avšak s oficiálnych miest takýto argument nezaznel. Tvrdenie môžeme považovať len za špekuláciu.

The Economist


Ja by som mohol vypočítať tú dlhú materskú, ktorú máme najlepšiu v rámci Európskej únie.

Slovensko má až tretiu najdlhšiu materskú dovolenku v Európskej únii a neprepláca 100 alebo 90 % platu, ako to robia Írsko a Bulharsko. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Podľa dát európskeho parlamentu ( .pdf ) má Slovensko tretiu najdlhšiu materskú dovolenku v Európskej únii. Dlhšiu materskú má Bulharsko, ktoré dáva možnosť čerpať materskú až 52 týždňov po narodení, a Írsko so 40 týždňami, oproti 26 týždňom materskej na Slovensku. Slovensko prepláca počas materskej dovolenky 75 % predošlého platu, zatiaľ čo väčšina krajín 100 % (Spomínané Bulharsko 90%).

.pdf


To je práve to, čo aj bolo stanovené v programovom vyhlásení vlády, že naša politika je na všetky svetové strany. Chceme mať dobré vzťahy aj s Rusmi, aj s Číňanmi, samozrejme, že aj s našimi západnými partnermi.

Obdobný výrok Ľuboša Blahu Demagog.SK overoval 15. apríla 2018. Nové programové vyhlásenie vlády bolo schválené 22. marca 2018. Jeho znenie však bolo prebraté z programového vyhlásenia tretej vlády Roberta Fica. Podľa vyhlásenia národno-štátnym záujmom Slovenska v oblasti zahraničnej politiky ostáva " jednoznačná kontinuita v proeurópskej a proatlantickej orientácii Slovenskej republiky, založená na širokej politickej zhode " ( .pdf , s. 4). Hlavným cieľom Slovenska bude " zaistenie stability, bezpečnosti, prosperity a pozitívneho vnímania Slovenskej republiky vo svete. Vláda bude vychádzať z predvídateľnej, dôveryhodnej a transparentnej zahraničnej politiky a členstva v Európskej únii a NATO. Vláda bude podporovať rozvoj transatlantických vzťahov ako základný pilier zaručenia bezpečnosti a budovania prosperity SR. Za najbližších partnerov vláda považuje členské krajiny EÚ a spojencov v NATO " ( .pdf , s. 4). Nadštandardné vzťahy chce Slovensko budovať s Českou republikou a takisto chce posilniť partnerstvo v rámci krajín V4 ( .pdf , s. 6). Slovensko má teda záujem rozvíjať dobré vzťahy s ostatnými krajinami, pričom zdôrazňuje svoje proeurópske a proatlantické smerovanie. Rusko a Čína sa v programovom vyhlásení explicitne nespomínajú. Preto hodnotíme výrok ako zavádzajúci.

Demagog.SK znenie .pdf .pdf .pdf


...žalostná, len 24% dôveryhodnosť občanov Slovenskej republiky v súdnu moc.

Podľa prieskumu, ktorý si dala vypracovať VIA IURIS v apríli 2013, je dôveryhodnosť v justíciu na úrovni 24%. Podľa posledného meranie Eurobarometer (november 2013), je miera dôvery v súdnictvo 25%. Hrušovský sa trafil presne do jedného z meraní. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podľa výsledkov prieskumu Eurobarometer (.pdf, november 2013) na tému "Spravodlivosť v Európskej únií" je úroveň dôvery občanov SR v justíciu na úrovni 25% (odpoveď na otázku: "Overall, would you say that you tend to trust or tend not to trust to justice system in Slovakia?" - s. 14). Dôveru v súdnictvo malo Slovensko vôbec najhoršiu spolu s Českom (25%) a Slovinskom (24%). Hrušovský uvádza 24%, čo je podľa správy vnímanie efektivity SR pri aplikácií a vynucovaní práva (odpoveď na otázku: "Do you agree or disagree that in Slovakia the law is applied and enforced effectively? - s. 28"). Aj v tomto prípade bolo Slovensko úplne najhoršie spolu s Českom (23%) a Slovinskom (16%). Slovensko dosiahlo úroveň 24% aj v prípade vnímania rovnosti pred zákonom (odpoveď na otázku: "Do you agree or disagree that in Slovakia the law is applied equally and without discrimination? - s. 29"). Za Slovenskom sa umiestnili Portugalsko (24%), Bulharsko (23%), Česko (21%), Slovinsko (16%), Španielsko (15%). V apríli 2013 si dala VIA IURIS (s. 6) vypracovať prieskum dôvery justície. Z prieskumu agentúry Focus ukázal, že súdnictvo má dôveru len u 24 percent opýtaných. Aj sudcovská iniciatíva "Za otvorenú justíciu" (1. február 2014) uvádza , že dôveryhodnosť justície na Slovensku je na úrovni 24%. Dátum zverejnenia analýzy: 03.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurobarometer
VIA IURIS
uvádza


... rezort je v podstate najväčší zamestnávateľ na Slovensku, máme 51 tisíc zamestnancov (..) pokrývame oblasť policajného zboru (...) pokrývame hasičský záchranný systém (...) ministerstvo má horskú záchrannú službu, civilnú ochranu, má civilnú časť ministerstva, ktorá je vlastne či už dirigujeme alebo manažujeme štátnu správu a poskytovanie jednotlivých služieb štátu voči občanom alebo jednoducho aj spolupracujeme so zbytkom verejnej správy, čo je samospráva, kde vlastne v úzkej kooperácii so ZMOS-om...

Výrok odkazuje na počet zamestnancov a oblasti pôsobnosti ministerstva vnútra SR. V roku 2018 zamestnáva ministerstvo vnútra 51 823 zamestnancov, čo je najviac spomedzi všetkých ministerstiev. Denisa Saková správne vymenovala oblasti pôsobnosti ministerstva vnútra, tak ako to špecifikuje aj zákon č. 575/2001 Z. z. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zamestnancov štatistikách Zákona


Každý, kto trošku tomu rozumie vie, že sú to čísla na vode (odhadovaný rast, s ktorým počíta súčasný návrh rozpočtu pozn.) a vychádzajú z 2,2% rastu, čo je pravdepodobne nereálne.

Podľa informácií dostupných na sme.sk zo dňa 20. septembra 2011 , návrh rozpočtu na rok 2012 momentálne počíta s rastom ekonomiky na úrovni 3,4% (daný odhad už raz ministerstvo financií znižovalo o 1%). Začiatkom novembra rezort financií zverejní novú prognózu ekonomického rastu Slovenska na rok 2012 a, ako pripúšťa aj minister financií Ivan Mikloš, v novej prognóze bude rast pravdepodobne ešte nižší .

sme.sk zo dňa 20. septembra 2011

Medzinárodný menový fond

Národná banka Slovenska

Tatra banka

očakáva


V prípade životného prostredia sme zasa začali riešiť radikálne veci, ktoré sa týkajú klimatických zmien, udržateľného rozvoja a obehovej ekonomiky a súvisiaceho triedenia a recyklácie plastov.

Tento výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže EP v súčinnosti s ďalšími inštitúciami a orgánmi EÚ podnikol skutočne niekoľko krokov v súvislosti so spomínanou agendou životného prostredia. Aj na predposlednom plenárnom zasadnutí sa europoslanci venovali problematike životného prostredia. „ Schválili novú legislatívu o trhu s elektrinou, ktorá okliešťuje úlohu uhlia, ale zachováva regulované ceny. Odobrili politickú dohodu s členskými štátmi na prísnych emisných štandardoch osobných a ľahkých úžitkových áut. Zelenú dali aj novej smernici o obmedzení jednorazových plastov .“ Posunom je legislatíva prijatá Európskym parlamentom v marci 2019, ktorá zakazuje používanie jednorazových plastov. „ Nová právna úprava od roku 2021 zakazuje predaj jednorazových plastových príborov (vidličky, nože, lyžice, paličky), plastových tanierov, slamiek, plastových vatových tyčiniek, paličiek na balóny, produktov z oxo-degradovateľných plastov, ako aj jednorazových plastových nádob na potraviny (obaly na rýchle občerstvenie) a pohárov vyrobených z expandovaného polystyrénu. Smernicu budú musieť členské štáty zapracovať smernicu do svojej legislatívy .“ Podľa EK je „ nová smernica EÚ o plastoch na jedno použitie bude najambicióznejším právnym nástrojom na celosvetovej úrovni zameranej na morský odpad .“ EP prijal aj rezolúciu, v ktorej žiada zníženie emisii medzi rokmi 1990 až 2030 o 55% a do roku 2050 chce uhlíkovo neutrálnu ekonomiku. Europoslankyňa Beňová však v otázke tejto rezolúcie nehlasovala. Zaujímavou iniciatívou je tiež vytvorenie Európskeho fondu pre trvalo udržateľný rozvoj, ktorý by mal podporovať udržateľnosť investičných projektov v rozvojových krajinách. Rada potvrdila konečnú dohodu s EP o jeho vytvorení v júni 2017.

zasadnutí legislatíva EK prijal vytvorenie


Pani redaktorka, naozaj musíme konštatovať, že zdražovanie na Slovensku je najvyššie v celej Európskej únií.

Ak vychádzame z údajov databázy Eurostat o medziročnej inflácií , meranej harmonizovaným indexom Európskej únie, podľa najnovších údajov, dosiahla na Slovensku v novembri 2011 v rámci EÚ najvyššiu úroveň 4,8 %. Nutné dodať, že rovnako ako Slovensko, túto hodnotu inflácie dosiahlo tiež Spojené Kráľovstvo. Ak vychádzame z údajov databázy Eurostat o priemernej ročnej inflácií tak hneď niekoľko krajín EÚ má vyššiu priemernú ročnú infláciu ku novembru 2011. Slovensko má priemernú ročnú infláciu na úrovni 3,8 %. Uvádzame výpočet krajín, ktoré mali vyššiu alebo rovnakú priemernú ročnú infláciu ako Slovensko:

medziročnej inflácií
priemernej ročnej inflácií


Takže ešte raz sa vrátim k tomu. Štruktúra výdavkov rozpočtu nezmenená, tá istá. Dokonca tie výdavky v niektorých položkách vyššie. Tak, ako sme hovorili, očistené o niektoré položky, vyššie. Čiže vláda nešetrí tak, ako sľubovala, že bude šetriť...

ako je uvedené v tabuľke vyššie, štruktúra výdavkov sa mení. Niektoré klesajú, iné rastú.


To sa nedá zmerať, to nikto nevie. (reakcia na to, že Truban podporou SaS v roku 2016 pomohol výsledku o 3%, pozn.)

Dôvody, prečo voliči volia nejakú stranu, sú, ako povedal Sulík, nemerateľné a to hlavne vďaka veľkému množstvu voličov a komplexnosti faktorov vplývajúcich na ich rozhodnutie. Podpora jednotlivcov môže politickým stranám pomôcť, avšak nie je možné v percentách zmerať, nakoľko im táto podpora pomohla v konečnom volebnom výsledku. Samotné prieskumy verejnej mienky konajúce sa pred voľbami nedokážu s úplnou presnosťou predpovedať volebné výsledky, preto ani takéto odhady nemôžu byť presné a nedajú sa ani vierohodne odmerať. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Strana SaS získala v parlamentných voľbách v roku 2016 12,10 % hlasov a obsadila tak 21 mandátov v NR SR. Pár týždňov pred voľbami, 14. februára 2016, Michal Truban zverejnil blog , v ktorom opísal svoje volebné preferencie. Zo štyroch strán, ktoré pre neho spadali do úvahy (Most-Híd, Obyčajní ľudia, Sieť, SaS), sa Truban rozhodol voliť SaS, aj keď aj voči tejto strane mal výhrady. “ SaS je liberálna, ale tá solidarita sa niekde po ceste stratila. Pritom taký krásny názov strany. Aj keď sa snažím sám seba presvedčiť, že to myslia dobre, iba sa nevedia vyjadrovať. Ich videa nemôžem pozerať, lebo sa za nich cítim trápne. Obrovské mínus je to, že už je to len taký malý tím. Ale má dobrý ekonomický program, ktorí ak by sa naplnil, reálne by pomohol. Praktické (...) Musím však iba jednu a vyberám si SAS – čisto pragmaticky. Je na hranici, nech tam prelezie a prepadnuté hlasy neoslabia blok, ktorý sa môže postaviť voči terajšiemu mordoru. ”

nedokážu
parlamentných voľbách
blog


Podstatné je to, že vláda nepredložila do Národnej rady žiadny návrh na bilaterálnu pôžičku a Grécku sme nič nedali, lebo sme to podmienili veľmi jasne, chceme vidieť, že Grécko si plní domáce úlohy, ktoré má teda, že likviduje ten sociálny nadštandard.

K predloženiu stále nedošlo, ani nedošlo k (priamemu) poskytnutiu žiadnych prostriedkov.


Tá celková pomoc, ktorá je v Českej republike, je 200 miliárd korún a ono je to súbor opatrení. My sme na jednej strane zaviedli úsporný tarif, zaviedli sme odpustenie poplatkov za obnoviteľné zdroje energie, ktoré neplatia ani ľudia ani firmy, a potom sme zastropovali ceny energií pre všetkých, tzn. pre domácnosti, pre verejný sektor. Najprv pre malé a stredné podniky, a potom až sme pre to vyjednali podmienky v Európe, tak sme zastropovali ceny aj pre veľké firmy.

Odhaduje sa , že celková pomoc v Českej republike nepresiahne 200 miliárd českých korún a bude bližšie ku 170 miliardám korún. Závisieť bude od konečnej ceny elektriny a iných energií, nateraz hodnotíme výrok ako pravdivý.

Začiatkom januára česká vláda schválila mechanizmus pre dodávateľov, ktorý upresňuje akým spôsobom bude kompenzované zastropovanie cien energií. Celkové náklady ešte nie sú jasné, budú závisieť od spotreby odberateľov a od vývoja cien na trhu. Pri predpoklade, že priemerná ročná cena plynu nebude viac ako 120€/MWh a elektriny viac ako 350€/MWh, by náklady na kompenzácie mohli byť okolo 200 miliárd korún (približne 8,3 mld eur.).

Premiér Fiala ďalej vymenúva konkrétne opatrenia českej vlády. Tá zaviedla úspornú tarifu ako aj odpustenie poplatkov za obnoviteľné zdroje energií . Zastropovanie cien energií v Česku bolo zavedené najprv v lete pre domácnosti a menšie firmy a koncom roka aj pre firmy s veľkým odbero m. Zastropovanie cien aj pre veľké firmy pritom Česká republika vyjednávala s orgánmi EÚ.

Odhaduje sa

schválila

úspornú tarifu

pre domácnosti a menšie firmy

firmy s veľkým odbero

vyjednávala


Pred voľbami ste spustili stredopravé strany lov na ryby v plytkých vodách, v hlbokých vodách, v slaných vodách, sladkých vodách, chytali ste všetko od marihuany cez homosexuálne partnerstvá, stopercentnú materskú, až ste prišli k takému najkonzervatívnejšiemu pohľadu, a to je zmluva o výhrade svedomia.

Vo volebných programoch pravicových strán sa objavili návhry na dekriminalizáciu marihuany (SaS), na zavedenie homosexuálnych partnerstiev (SaS), na stopercentnú materskú (SDKU), ako aj zmluva o výhrade svedomia (KDH).


Sú len tri také relevantné v Európe (parlamenty, pozn.), ktoré nemajú tak obmedzenú časovú diskusiu (...) a budeme mať jednu z najväčších minutáží.

Kancelária NR SR poslala Demagog.SK analýzu o časových limitoch na vystúpenie poslancov. Záver tejto analýzy sa zhoduje s tlačovou správou , ktoru vydala kancelária NR SR. Analýza NR SR uvádza, že sú tri krajiny (Cyprus, Estónsko a Litva), ktoré nemajú časový limit na vystúpenie v komorách parlamentu. Počet minút, ktoré môže poslanec využiť na vystúpenie v rozprave len v niktorých komorách parlamentov prekračujú 20-30 minút. Dôležtím faktom však je, že v analýze neboli zahrnuté Írsko, Malta, Španielsko a vo viacerých prípadoch analýza obsahuje len za jednu komoru parlamentu. Analýza tak neuvádza porovnanie všetkých komôr parlamentov EÚ 28. Výrok tak hodnotíme ako neoveriteľný.

Podľa štúdie "estónsky a litovský parlament predstavujú špecifické prípady, nakoľko väčšina typov vystúpení v rozprave je limitovaná priamo v rokovacom poriadku, nie však všetky." V Cyperskej republike sa časový limit rečníka netýka návrhov zákonov.

Najnovší návrh novely zákona (.doc) o rokovacom poriadku o časovom obmedzení znie nasledovne: "Dĺžka rečníckeho času v rozprave je najviac 20 minút, a ak ide o člena povereného poslaneckým klubom, dĺžka rečníckeho času v rozprave je najviac 30 minút..."

Táto dĺžka rečníckeho času v rozprave pri prijímaní návrhov zákonov je skutočne podľa štúdie jedna z najväčších v EU.

Pre porovnanie, v Taliansku i Dánsku (pre ministrov v druhom čítaní) rečnícky prejav taktiež nesmie presiahnuť 30 minút. Napríklad v poľskom Sejme "rozprava je časovo obmedzená v súlade s parlamentnými zvyklosťami a môže mať formu krátkej rozpravy (120 minút), predĺženej krátkej rozpravy (180 minút), stredne dlhej rozpravy (240 minút) a dlhej rozpravy (360 minút). V takomto prípade je rečnícky čas rozdelený medzi poslanecké kluby pomerne podľa ich veľkosti. Návrh na určenie dĺžky trvania rozpravy podáva Sejmu predsedníctvo Sejmu po konzultácii s Radou starších." V krajinách ako Česká republika a Bulharsko rokovací poriadok ustanovuje iba minimálny, nie maximálny časový limit na rečnícky prejav.

Relevantnosť a správnosť štúdie však môžu byť spochybnené, keďže neobsahuje úplné informácie o všetkých krajinách a komorách parlamentov. Štúdia priznáva:

"Odpoveď neposkytlo Írsko, Maltská republika a Španielske kráľovstvo, pričom vo viacerých prípadoch bola predložená len odpoveď za dolnú komoru parlamentu, alebo nebola poskytnutá jazykovo prijateľná verzia odpovede, prípadne odpoveď nebola relevantná tzn. neodpovedala na položené otázky."

tlačovou správou
Najnovší návrh novely zákona


...a sa veľmi teším, že program, kedy ponúkame zamestnávateľom napríklad minimálnu mzdu po nejakú dobu pre mladého človeka, je natoľko úspešný, že títo ľudia využili výhodu, ale súčasne ponechali pracovné miesta pre týchto mladých ľudí. Dnes 80 percent mladých ľudí, ktorí sa zúčastnili na tomto projekte, si udržali svoje pracovné miesto.

Podobný výrok hovoril Richter v O5M12 28. septembra 2014. Ani vtedy sme nevedeli zistiť koľko percent mladých si udržalo prácu. Nepodarilo sa nám nájsť žiadnu analýzu, ktorá potvrdzuje, že 80 % mladých ľudí, ktorí našli prácu pomocou tohto projektu a zostali zamestnaní aj po uplynutí doby, po ktorú si ich podnik musel ponechať. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.


...kraj patrí k najzadlženejším krajom na Slovensku.

Košický samosprávny kraj (KSK) mal v roku 2013 mieru zadlženosti vo výške 25,49 % bežných príjmov kraja z predchádzajúceho roka. Najvyšší dlh mali ku koncu roka 2016 v Trenčianskom kraji (približne 40 % bežných príjmov predchádzajúceho roka), v rebríčku podľa zadlženosti nasledujú Trnavský (35 %) a Prešovský kraj (32 %). Košický samosprávny kraj je z hľadiska zadlženosti druhý najmenej zadlžený. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa analýzy INEKO , ktorá bola realizovaná za základe dát Ministerstva financií SR, si všetky župy oproti predchádzajúcemu roku polepšili. Miera zadlženosti sa v Košickom samosprávnom kraji drží pod 30 % od 2013. So súčasnou mierou zadlženosti 25,49 % je Košický kraj druhý najmenej zadlžený, najmenej zadlžený je Nitriansky kraj s 16,29 % zadlženosťou. Košická župa je ale posledná v rebríčku celkového finančného zdravia, s ukazovateľom 4,2. V rebríčku celkového finančného zdravia vedie NSK, ktorý má s ukazovateľom 5,02 ako jediný kraj dlhodobo výborné finančné zdravie.

zadlženosti INEKO


Nech sa pán Lipšic pozrie jak sa robil tender na ministerstve zdravotníctva ohľadom dodávok vakcín, ktoré sú na čiernom zozname napríklad Francúzskej republiky,...

Xavier Bertran , francúzsky minister zdravotníctva, 25 januára 2011 informoval, že 76 liekov sa dostalo pod osobité sledovanie nežiaducich účinkov, pričom medzi doposiaľ zverejnenými liekmi sa nachádza aj Prevenar 13 . Táto vakcína je pritom od júla 2010 na Slovensku súčasťou plošného očkovania proti pneumokokom.

Xavier Bertran
Prevenar 13
od júla 2010


Slovensko sa hlási k tomuto záväzku (bezuhlíkovému hospodárstvu do r. 2050 - pozn.)

V roku 2018 prijala Európska komisia klimatickú stratégiu „ Čistá planéta pre všetkých”. Jej cieľom je dosiahnutie konkurencieschopnej a klimaticky neutrálnej ekonomiky do roku 2050. V marci 2019 sa k tomuto závazku nezáväznou rezolúciou prihlásil aj Európsky parlament. Slovensko sa k tejto vízii pridalo na zasadnutí Rady EÚ v júli 2019. Štátom sa však nepodarilo dohodnúť na konkrétnom termíne - dohodu zablokovalo Poľsko, Česko a Maďarsko a Estónsko. Dohoda vyšla až na druhý pokus v decembri 2019. Krajiny EÚ sa - okrem Poľska - zhodli na deadline pre uhlíkovú neutralitu v roku 2050. Aby Slovensko tento cieľ naplnilo, prijalo tzv. Integrovaný národný energetický plán na roky 2021-2030. Európski experti ho vyhodnotili ako 2. najhorší a v rozpore s Parížskou klimatickou dohodou. Tvrdenie Petra Pellegriniho hodnotíme ako ešte pravdivé.

prijala dosiahnutie prihlásil pridalo zablokovalo zhodli plán vyhodnotili


Viete o tom, že za prvé tri mesiace tohto roku (2011 pozn.) 15 000 živnostníkov odovzdalo živnosti?


No a keďže tých detí sa rodí menej celkovo, demografická kríza je tu rovnako krízou.

Podľa údajov ŠÚ SR klesol počet narodených detí v roku 2012 oproti roku 2011. Samotný Štatistický úrad však upozorňuje že tento pokles má však na svedomí zmena metodiky zberu dát. Ak by ku zmene metodiky nedošlo, počet narodených detí by oproti roku 2011 narástol. J. Brocka zle interpretuje údaje ŠÚ SR. Od roku 2001 má pôrodnosť na Slovensku rastúci trend. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

pdf
graf pôrodnosti na Slovensku
Pôrodnosť SR 2001 - 2012
Create Infographics


…a potom svetová hospodárska kríza. Svetová hospodárska kríza takéhoto rozsahu tu nebola od 30...

Slovensko nezasiahla obdobná ekonomická kríza


Ruský plyn je druhá najväčšia komodita v Európe, ktorá sa naďalej kupuje a všetky krajiny ju kupujú, čiže my nedostaneme ruský plyn z východu, ale dostaneme ho zo západu.

Podiel ruského plynu na európskom trhu s plynom klesol od začiatku ruskej vojenskej invázie na Ukrajinu. V súčasnosti ruský plyn nekupujú všetky európske krajiny, keďže Litva, Estónsko, Lotyšsko, Poľsko a Veľká Británia ho prestali dovážať v potrubnej aj skvapalnenej forme, nie je preto pravdou, že ho dovážajú všetky krajiny. Slovenská republika má možnosť zo západu diverzifikovať svoje dodávky plynu napríklad plynom Nórska dovážaným cez Nemecko. Tvrdenie, že ruský plyn sa k nám dostane zo západu, je nepravdivé, keďže krajiny západnej Európy svoje zdroje plynu úspešne diverzifikovali.

Podiel potrubného plynu, ktorý do EÚ prichádza z Ruska poklesol z úrovne 40 % v roku 2021 na 8,7 % v roku 2023. Spolu s ruským skvapalneným plynom (LNG) tvoril tento podiel cca 15 % celkového importovaného plynu do EÚ. Najväčším importérom plynu do EÚ bolo Nórsko, ktoré zabezpečilo až 30 % jeho celkového dovozu. Po ňom nasledovali Spojené štáty s 19 % a štvrté v rebríčku sú severoafrické krajiny s 14 %.

Európske krajiny nezávislé od ruského plynu

Ruský plyn v súčasnosti v Európe neimportujú napríklad tri pobaltské republiky, teda Litva, Lotyšsko a Estónsko. Litva zastavila dovoz ruského potrubného aj skvapalneného plynu v apríli 2022. Veľká Británia prijala poslednú dodávku ruského skvapalneného plynu v marci 2022 (. pdf , s. 27). Odvtedy Veľká Británia ruský plyn v akejkoľvek podobe neimportuje . Od roku 2023 nekupuje ruský plyn ani Poľsko, ktoré si dodávky zabezpečilo cez Baltické potrubie z Nórska (. pdf , s. 2). Fínsko plánuje definitívne zastaviť import ruského plynu v roku 2025.

Alternatívne zdroje plynu pre Slovensko

Z krajín EÚ je najviac naviazaným štátom na ruský plyn Rakúsko , ktoré na ňom bolo vo februári 2024 závislé z 98 %. Podľa dát z decembra 2024 bolo najväčším importérom ruského potrubného plynu Slovensko, nasledované Maďarskom.

Čo sa týka dovozu plynu na Slovensko, podľa SPP (Slovenský plynárenský priemysel) je Slovensko na zastavenie ruského plynu pripravené už niekoľko rokov a spoločnosť má uzavreté obchodné zmluvy aj s neruskými dodávateľmi. To môže byť Nemecko – ktoré zemný plyn dováža najmä z Nórska , Belgicka a Holandska – a jeho plynovody vedú cez Českú republiku alebo Rakúsko. Ďalší dodávatelia plynu na Slovensku, ZSE Energia alebo Východoslovenská energetika, takisto informovali, že skvapalnený plyn majú zaistený, a to zo Spojených štátov. Plyn by sa na Slovensko mal dostať cez nový slovensko-poľský plynovod z Litvy.

Jednou z možností diverzifikácie je trasa Turk Stream , ktorou dnes odoberá ruský plyn napríklad Maďarsko. Trasa vedie z Turecka, cez Bulharsko, Srbsko až do spomínaného Maďarska. Ďalšou alternatívou by mohol byť plyn z Azerbajdžanu. Nie je jasné, či má Azerbajdžan dostatok zásob, aby dokázal nahradiť ruské dodávky, preto tu platí to isté ako pri prvej možnosti, že plyn bude ruský, len bude niesť nálepku „azerbajdžanský.“ Znamenalo by to, že Rusko by z exportu plynu naďalej profitovalo.

Podiel
neimportujú
zastavila
pdf
neimportuje
pdf
plánuje
zastaviť
plynu
Rakúsko
závislé
importérom
SPP
Nemecko
Nórska
dodávatelia
Turk Stream
Azerbajdžan


Poslanci fotili vlastné hlasovacie lístky, pán poslanec, poslanci si svojim spôsobom kontrolovali jedného a druhého seba. Ja ak vám môžem citovať, budem vám citovať vášho straníckeho predsedu Béla Bugára, akým spôsobom tajná voľba, čo je základom demokracie, má prebehnúť, tak citujem: "my máme istotu v klube, máme dvojitú kontrolu a keby to potrebovala premiérka, môžem ju uistiť", povedal Béla Bugár, "musíme, skúsim zistiť, komu ušla ruka, od nás nie", povedal Bugár s tým, že pre neho je dôležité kto a prečo nedodržal dohodu. Pán poslanec, toto je vyjadrenie z 2. decembra predminulého roku a ja si dovolím ešte jednu: "predseda Most-Híd Béla Bugár nevie, koho je to vina. Naša určite nie, lebo my máme dvojitú kontrolu. Radšej nepoviem svoj názor, lebo by ste to museli vypípať" povedal, na ďalší postup sa podľa neho treba pýtať vtedajších koaličných partnerov.

Je pravdou, že si poslanci fotili vlastné hlasovacie lístky počas voľby Generálneho prokurátora. Informoval o tom okrem iného server Aktuality.sk . Výrok o fotení hlasovacích lístkov sme overovali aj v relácii O 5 minút 12 17. februára 2013. Pri prvých dvoch neúspešných voľbách generálneho prokurátora koncom roku 2010 pristúpili vtedy koaličné strany ku kontrolným mechanizmom, ktoré mali dokázať, že hlasujú za dohodnutého kandidáta. Poslanci za SaS pripustili , že si fotili hlasovacie lístky, ale nevyjadrili sa tak, že ich museli ukázať. Predseda SaS Richard Sulík sa vyjadril : "Ja som nikoho nenútil, aby si fotil svoj lístok. Skrátka, poslanci sa tak rozhodli. Ja som sa tiež tak rozhodol a spravím to opäť." KDH pripustilo existenciu istých kontrolných mechanizmov. Hrušovský sa pre agentúru SITA vyjadril, že v klube mali vytvorený vnútorný kontrolný mechanizmus, aby jeden druhého presvedčili, že platí dohoda. Poslanci SDKÚ si vzájomne kontrolovali hlasy, keď chodili hlasovať po dvoch. Za stranu Most-Híd sa vyjadril predseda Béla Bugár, ktorý 2. decembra 2010, pre agentúru SITA povedal: „My máme istotu, v klube máme dvojitú kontrolu a keby to potrebovala premiérka, môžem ju uistiť.“ Predseda poslaneckého klubu Most-Híd, Lázsló Solymos tvrdil , že takisto majú potvrdené fotografiami, ako hlasovali ich poslanci. Agentúrne správy na portáloch Pluska.sk alebo TVnoviny.sk 2. decembra 2010 uvádzajú aj presne: "Predseda Mosta-Híd Béla Bugár nevie, koho je to vina. "Naša určite nie, lebo my máme dvojitú kontrolu. Radšej nepoviem svoj názor, lebo by ste to museli vypípať," povedal." Róbert Madej hovorí, že spomenuté citácie Bélu Bugára pochádzajú z 2. decembra "predminulého roka", t.j. 2011, hoci prvá voľba generálneho prokurátora sa odohrala už v roku 2010 a Bugárove výroky sú z 2. decembra 2010. Napriek tejto nepresnosti však hodnotíme výrok ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 06.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Aktuality.sk
O 5 minút 12
neúspešných
pripustili
vyjadril
SITA
hlasovať
SITA
tvrdil
Pluska.sk
TVnoviny.sk


Urobili sme prostredníctvom zamestnávateľov prieskum, či by boli bývali prijali do zamestnania, keby nebol býval projekt napríklad zamestnávania mladých ľudí. Nerobili sme to my, robili to zamestnávateľské organizácia, AZZZ, /nezrozumiteľné/. 87 % sa vyjadrilo, že nie.

Demagog.SK nenašiel výsledky výskumu AZZZ, ktorý spomína minister Richter. Podarilo sa nám však nájsť zmienky o výskume ÚPSVR SR, kde skúmali názory zamestnávateľov, podľa ktorých 75 % uviedlo, že by nevytvorili pracovné miesta podporené projektom zamestnávania mladých, alebo by s tým váhali. Následne sme oslovili AZZZ, podľa ktorých podobný výskum nevykonávali, ale odkázali nás na vyššie spomínaný prieskum ÚPSVR, ktorého sa zúčastnili ich členovia. Podľa týchto informácií sa tak minister Richter mýli v tom, kto vykonával výskum medzi zamestnávateľmi, aj v tom, aké percento zhodnotilo, že by pracovné miesta pre mladých bez podpory nevytvorilo. Z tohto dôvodu hodnotíme výrok ako nepravdivý. V decembri 2014 výskum medzi zamestnávateľmi, ktorým bol poskytnutý príspevok v rámci projektu zamestnávania mladých vykonalo Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny (ÚPSVR) SR. Podľa vyjadrenia generálneho riaditeľa ÚPSVR Mariána Valentoviča: " Skoro 75 % zamestnávateľov uviedlo, že by buď tieto miesta ( financované projektmi zamestnávania mladých, pozn .) nevytvorili, alebo by váhali a práve vďaka týmto projektom sa zamestnávatelia rozhodli vytvoriť dané pracovné miesto. " Požiadali sme o vyjadrenie Asociáciu zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky: " Domnievame sa, že ide o prieskum realizovaný aj medzi členmi AZZZ, ktorý realizovalo ÚPSVR SR. Cieľovou skupinou boli zamestnávatelia, ktorí sa od roku 2012 zapojili do projektu zamestnávania mladých do 29 rokov. My sme to však priamo nezastrešovali, vyjadrovali sa priamo firmy, ktoré vytvorili nove miesta, čo určite boli aj členovia nasej asociácie, ale napr. aj RUZ či iných zamestnávateľských združení. Kedže nemáme k dispozícii ich odpovede, žiaľ Vám v tomto smere nevieme byt nápomocní . " Dátum zverejnenia analýzy: 04.05.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

vykonalo


Len maďarská národnostná menšina dostala zo štátneho rozpočtu od roku 1993 750 miliónov korún, hovorím o korunách ešte, dohromady, hovorím len o maďarskej národnostnej menšine.

Aj napriek tomu, že od tohto roku funguje na Slovensku aj úrad splnomocnenca vlády pre národnostné menšiny , ktorý zastáva László A. Nagy, nepodarilo sa nám zistiť údaje týkajuce sa finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre maďarskú menšinu. Preto hodnotíme tento výrok ako neoveriteľný.

národnostné menšiny


(O exekučných amnestiách, pozn.) nejdeme amnestovať samotnú istinu, ale vždy len úroky a príslušenstvo.

Vláda Igora Matoviča ohlásila plán odpustiť občanom dlhy voči štátu, konkrétnosti návrhu však z verejne dostupných zdrojov dohľadateľné nie sú. Tvrdenie Richarda Sulíka preto hodnotíme ako neoveriteľné. Vláda v programovom vyhlásení sľubuje , že presadí „aby sa dlhy fyzických osôb voči verejnoprávnym inštitúciám vymáhané v exekúcii stali nevymáhateľnými, ak dlžník zaplatí ich určenú časť (exekučná amnestia).” Čo však bude tvoriť určenú časť, ktorú bude musieť dlžník zaplatiť, aby mu štát odpustil zvyšok, zrejmé nie je. Richard Sulík dlhodobo hovorí , že odpustenie aj samotnej istiny považuje za morálny hazard. Hnutie Sme rodina pred voľbami hovorilo, že chce „vytvoriť podmienky na upustenie od vymáhania pohľadávok štátu voči občanom Slovenskej republiky, (...) pod podmienkou, že občan Slovenskej republiky uhradí svoj dlh správcovi pohľadávky.” „Zároveň stanovíme výšku pohľadávky občana Slovenskej republiky voči správcovi pohľadávky nepresahujúcu 10 000 eur bez príslušenstva,” tvrdilo hnutie. Ešte v januári 2020 poslanci Sme rodina predložili do parlamentu návrh na exekučnú amnestiu a argumentovali , prečo sa kolegovia z SaS mýlia, ak tvrdia, že návrh je morálnym hazardom. Richard Sulík pre Demagóg.SK uviedol, že tvrdenie je pravdivé, no nevie, ako by ho pre nás dokázal.

sľubuje hovorí predložili argumentovali


Ak dovolíte, to najvážnejšie čo chcem povedať, vy tvrdíte, vy tvrdíte, že my chceme znižovať platy učiteľom, policajtom. Keby ste pán Počiatek len noviny čítali, keby ste len noviny čítali, asi ani to nerobíte, tak by ste vedeli, že sme jasne povedali, že to zníženie 10% mzdových výdavkov sa učiteľov týkať vôbec nebude.

Vláda avizovala 10% znižovanie platov štátnym zamestnancom, učitelia boli v tomto zozname vynechaný.

avizovala


Za tento zákon (ústavný zákon o manželstve a zmených v súdnictve, pozn.) zahlasovalo v 1. čítaní 103 poslancov.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa registra poslaneckých návrhov, za návrh poslancov Pavla Pašku a Pavla Hrušovského na vydanie ústavného zákona,ktorým sa mení a dopĺňa Ústava Slovenskej republiky č.460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov, v 1.čítaní skutočne hlasovalo 103 poslancov , a teda návrh zákona prešiel do druhého čítania.

návrh
103 poslancov


Prečítajte si tú Gorilu a moje meno tam určite nenájdete ani raz.

V spise Gorila sú spomenutí viacerí expolitici či ľudia blízki SMK, Gyula Bárdos však nie. Jeho tvrdenie preto považujeme za pravdivé. Spis Gorila, ktorý sa na internete objavil v roku 2011, opisuje stretnutia Jaroslava Haščáka z Penty s vplyvnými politikmi. Rozprávajú sa okrem iného o províziách pri štátnych obchodoch z rokov 2005 a 2006 - teda v čase, keď bolo súčasťou vládnej koalície aj SMK. Ústavný súd v minulosti rozhodol , že Slovenská informačná služba vyhotovila nahrávky z akcie Gorila nezákonne. Zároveň ústavní sudcovia v roku 2019 pri inej veci skonštatovali , že „existencia prepisov spisu Gorila je nespochybniteľná (otázka autenticity je inou otázkou)” a „ide o závažnú celospoločenskú tému, ku ktorej médiá musia mať možnosť vyjadrovať sa.” Medzi hlavné osoby, ktoré sa v spise či nahrávke spomínajú alebo v nich priamo vystupujú, patrí aj Anna Bubeníková. Okrem nej tiež Gabriel Palacka, J irko Malchárek. V spise sa spomínajú mená ľudí spájaných s SMK, meno Gyula Bárdos v ňom však nie je. „Kauza Gorila sa údajne sčasti týka aj bývalej Strany maďarskej koalície. Avšak Strana maďarskej komunity nie s ňou totožná, očista strany sa vykonala v rokoch 2007 až 2010, uviedol v októbri 2019 hovorca Strany maďarskej komunity.“

Spis Rozprávajú bolo rozhodol skonštatovali patrí uviedol


Pretože ak by boli povinné kvóty prijaté, tak by nám niekto jednoducho pridelil, bez toho, aby sme do toho mohli vstupovať, 800 alebo 1 000 ľudí, o ktorých by sme dohromady nič nevedeli.

Krajiny ako Grécko, Malta a Taliansko mali byt odbremené od približne 40 tisíc ludí pomocou fixne danej distribucnej schémy. Kvóty mali byt vypocítané na základe kritérií, akými sú populácia, ekonomická sila, pocet už prijatých utecencov alebo výška nezamestnanosti. Každá krajina mala následne vypocut jej pridelených migrantov a urcit ci sú utecenci(v ohrození života, zdravia) a v prípade, že nimi naozaj sú, im poskytnút pobyt. V závislosti na kvótach malo byt približne 15-18% pridelených Nemecku. Krajiny, ako napríklad Chorvátsko, Lotyšsko, ale aj Slovensko, mali prijat len niekolko stoviek utecencov. Pre Slovensko bola stanovená kvóta 1,96 percenta. To znamená 785 utecencov, konkrétne z Talianska 471 a z Grécka 314. Hovorilo sa aj o možných dalších 20 000 (alebo viac) utecencoch, ktorých by bolo možno potrebné prerozdelit neskôr, ciže by sa mohlo stat, že Slovensko by v prípade zavedenia kvót mohlo dostat aj viac ako 785 utecencov. Schéma Európskej únie pre ralokáciu utecencov hovorí konkrétne toto:" The receiving Member State will be responsible for the examination of the asylum applications in accordance with established rules and guarantees ." v preklade približne: Prijímajúci štát bude zodpovedný za posúdenie žiadostí o azyl v súlade s platnými pravidlami. Naozaj by teda bolo zodpovednostou štátov posúdit žiadosti o azyl aj v prípade, e by došlo k zavedeniu povinných kvót. The receiving Member State will be responsible for the examination of the asylum applications in accordance with established rules and guarantees.

Pre TASR uviedlo Ministerstvo vnútra SR vyjadrenie k povinným kvótam, kde hovorí o tom, že „ nepoznáme pozadie týchto osôb, ci už ide o ich vzdelanost, kultúrne návyky a tradície, bezpecnostnú stránku a podobne. Nevieme, ci sa dokážu u nás integrovat a nájst si prácu. Je množstvo otázok ako politického, tak aj technického charakteru, ktoré je potrebné vyjasnit "

Po nesúhlasoch viacerých clenských krajín so zavádzaním povinných kvót, ako to presadzovala Európska komisia, sa lídri EÚ napokon 26. júna, po prvom dni summitu v Bruseli, dohodli na potrebe prerozdelenia 40 tisíc žiadatelov o azyl vo všetkých krajinách EÚ. Detaily o spôsobe relokácií však majú byt spresnené neskôr.

návrhom vypocut Slovensko Schéma TASR nesúhlasoch dohodli


Rovnako takto platí, povedzte mi, keď akože nominácia sponzorov SaS sa dostane do najvýznamnejších podnikov, to je tiež ako žltá škvrnka?

Kaliňák má na mysli Ľubora Benkoviča a Jozefa Boskoviča, ktorí boli nominovaný do dozornej rady Slovenskej elektrizačnej a prenosovej sústavy a bratislavského letiska. Richard Sulík v tejto súvislosti uvádza, že sa nejedná o sponzorov strany, pretože podľa jeho názoru, je sponzorom ten „kto dáva strane peniaze, nie je jej členom a počíta s ich návratom v štátnych zákazkách.“ Domnievame sa, že Sulíkova definícia je selektívna a takto formulovaná by nepokrývala nikoho a bola by za hranicami zákonnosti. Dávať strane peniaze a očakávať ich návrat v podobe štátnych zákazok je označované za klientelizmus. „Mimoriadny členský príspevok a dar“ je legitímne označiť za sponzorstvo. Rovnako za pravdivú hodnotíme implikáciu, že sponzori strany SaS boli nominovaný stranou SaS do dozorných rád.

mysli


Dokonca aj Európska komisia nám hovorí, že takto sa nesmie a už by sa to nemalo robiť (pozn. plošná pomoc s cenami energií) práve preto, aby sme pomoc dávali adresnejšie, ľuďom, čo to potrebujú, a štátny rozpočet aby si to mohol dovoliť.

Truban v tomto výroku hovorí o takzvanej plošnej „energopomoci”, ktorú zaviedla vláda Eduarda Hegera po prudkom nárast cien plynu a elektriny počas pandémie Covidu-19 a neskôr v následku ruskej invázie na Ukrajinu. Táto pomoc bola schválená Európskou komisiou, ktorá v tomto období povolila členským štátom využívať mimoriadne nástroje na zníženie cien energií. Ministerka hospodárstva Denisa Saková na jar 2024 avizovala, že ministerstvo plánuje ukončiť plošnú pomoc s cenami plynu, avšak chce pokračovať s plošnou pomocou s cenami elektriny. Ministerka spolu so šéfom Slovenských elektrární v máji 2024 uviedla, že plán doposiaľ nebol schválený Európskou komisiou. Hospodárske noviny 16. októbra 2024 informovali , že získali prístup k dokumentom, ktoré Európska komisia v súvislosti s energopomocou pre rok 2025 adresovala Slovenskej republike. Európska komisia má výhrady voči plošnej pomoci s cenami elektriny v roku 2025 a od Slovenska žiada vypracovanie plánu pre cielenú pomoc domácnostiam ohrozeným energetickou chudobou.

V roku 2022 uzatvorila vláda zmluvu so Slovenskými elektrárňami, a. s., v snahe pomôcť domácnostiam s výrazným nárastom cien energií. Slovenské elektrárne sa zaviazali, že budú dodávať elektrickú energiu za 61,2 eura za megawatthodinu a štát sa zaviazal, že nebude do odvetvia zavádzať špeciálne dane, regulácie a poplatky. Túto schému pomoci schválila Európska komisia v roku 2022. Slovenské elektrárne mali za túto cenu dodať 6,15 terawatthodiny (TWh) ročne. Spotreba slovenských domácností je pritom 5,6 TWh. Slovenské elektrárne mali za takúto cenu dodávať elektrickú energiu do roku 2024.

Vláda chcela túto plošnú pomoc s cenami elektrickej energie zachovať až do roku 2027. V máji 2024 ministerka hospodárstva Denisa Saková potvrdila, že aj túto schému bude musieť opätovne schváliť Európska komisia. Možné problémy so schválením tejto schémy avizoval šéf Slovenských elektrární Branislav Strýček, keďže situácia je už výrazne odlišná od tej z roku 2022, keď EK túto schému pomoci schválila. „Spolu s ministerstvom … sa snažíme dostať od Bruselu požehnanie na schému, ktorou chceme zabezpečiť, aby to tie domácnosti dostali”.

Kvôli vysokým cenám bol v uplynulých dvoch rokoch štátom dotovaný aj plyn. Ministerka hospodárstva Denisa Saková v jari 2024 uviedla , že plošné dotácie plynu v roku 2025 skončia a ministerstvo pristúpi na model adresnejšej pomoci. Podľa informácií získaných Hospodárskymi novinami, Európskej komisii nie je jasné, prečo cielená pomoc pre domácnosti ohrozené energetickou chudobou pre ceny elektriny začne až v roku 2026, keď pre plyn začne už v roku 2025. Podľa komisie je potrebné zamerať sa na cielenú pomoc namiesto plošnej pomoci.

O tom, že má Európska komisia výhrady k tejto schéme, informovala v septembri 2024 na tlačovej konferencii strana SaS (od 6:20). Karol Galek z SaS vyhlásil, že „EK adresovala vláde SR, ministerstvu hospodárstva, závažné výhrady voči zmluve so Slovenskými elektrárňami na základe ktorej by mali mať domácnosti na budúci rok elektrinu za 62 eur”.

zaviedla
schválená
povolila
plánuje
schválený
informovali
výhrady
uzatvorila
schválila
zachovať
schváliť
uviedla
informácií
potrebné
tlačovej konferencii strana SaS


Vláda pripravovala v legislatíve viacero opatrení, ktoré skôr pomáhajú aj rodinám, rodinám s deťmi z hľadiska celkového navyšovania podpory či z hľadiska finančného.

Tvrdenie o celkovom navýšení podpory je zavádzajúce. Je pravda, že v niektorých oblastiach sa finančná podpora zvýši (Matky, ktoré porodia dvojičky, trojičky či viac detí, dostanú vyšší rodičovský príspevok. Pri každom jednom dieťati si polepšia o 25 percent.) v iných prípadoch zníži. Okrem časti mamičiek, ktorých sa zvýšenie materskej dotkne pozitívne, je tu 1/4 mamičiek, ktorým sa príspevok zníži. Príspevok na starostlivosť o dieťa, ktorý mal byť 300 eur, bude nakoniec nižší. Zníži sa na 230 eur mesačne.


Dnes je totiž len zo Sýrie 6 miliónov utečencov, z toho 2 milióny sú v Libanone, 4 milióny sú natlačené aj v Turecku a Sýria týchto ľudí chce prijať všetkých naspäť.

Marian Kotleba hovorí o počte utečencov zo Sýrie, ktorí sa usadili v Turecku a Libanone. Podľa správy Európskej komisie z apríla 2018, sa v Turecku nachádza približne 3,9 milióna utečencov zo Sýrie, Iraku, Iránu, Afganistanu a Somálska. Podľa zdrojov OSN prevládajú v Turecku sýrski utečenci. Ich počet bol v máji 2018 približne 3,5 milióna. Libanon ako jeden zo susedských štátov Sýrie prijal 1,5 milióna utečencov zo Sýrie (vrátane palestínskych utečencov, ktorí žili v Sýrii). Je nutné však dodať, že nie všetky štatistiky sa zhodujú. Podľa štatistiky Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) počet utečencov zo Sýrie v Turecku je k 7. júnu 2018 3 579 254 . V Libanonu je ich počet podľa UNHCR k 30. aprílu 2018 986 942 . Agentúra Reuters 4. júna 2018 oznámila, že Sýria chce prijať utečencov späť a chce, aby sa podieľali na prestavbe krajiny. Súvisí to najmä s tzv. " Zákonom 10 ", ktorý by umožnil utečencom získať späť svoj majetok, ale len v prípade ak sa vrátia do 30 dní resp. do jedného roka, keďže táto lehota bola neskôr predĺžená. Podľa OSN 82 % utečencov zo susedných štátov Sýrie sa chce vrátiť naspäť, ak im bude zaručená bezpečnosť a služby. Od januára 2013 do 31. mája 2018 bolo zaregistrovaných 5 649 698 utečencov zo Sýrie. Nakoľko predsedom K-ĽSNS uvedené čísla sa nezhodujú ani so štatistkami EK ani UNHCR, výrok hodnotíme ako nepravdivý.

správy
OSN
prijal
3 579 254
986 942
Reuters
OSN
zaregistrovaných


Nezamestnanosť mladých ľudí do 25 rokov 32%.  Zasa neurobili ste s tým vôbec nič.

Miera nezamestnanosti mladých do 25 rokov bola podľa štvrťročných údajov Eurostat na úrovni 32,8%. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Demagog.SK nehodnotí či vláda s týmto nič neurobila.

Eurostat Eurostat