A nedávno sa vlastne uskutočnila analýza toho zvýšenia o 1% DPH, čo sa urobilo v predchádzajúcej vláde. Neprinieslo to ten želaný efekt.

Je pravdou, že výber zo zvýšenej dane DPH zaostal za očakávaním vlády I. Radičovej. Malatinsky naráža na dopady zvýšenia DPH z 19 na 20% od januára 2011. Denník Pravda (23. januára, 2013): "V roku 2011 síce vyššia DPH ešte zabrala, vlani sa však podľa aktuálnych údajov výber DPH prepadol ešte pod úroveň rokov, keď platila nižšia sadzba dane. Na dani z pridanej hodnoty, ktorá sa platí z každého tovaru či služby, štát ešte v roku 2010 vybral 4,4 miliardy eur, v roku 2011 z vyššej dane prišlo 4,7 miliardy eur, ale vlani už len 4,3 miliardy eur. Exminister financií Ivan Mikloš (SDKÚ) presvedčil vtedajšiu vládu Ivety Radičovej na prijatie kľúčového opatrenia s tým, že daň prinesie za dva roky do štátnej kasy dodatočných takmer 400 miliónov eur." O tom, že toto opatrenie neprinieslo želaný efekt svedčí aj hodnotenie Ivana Štefanca pre denník Pravda, ktorý bol pri zavedení zvýšenia DPH ako člen vtedajšej koalície: " Konečný výber tejto dane je naozaj ďaleko za očakávaním ." Menej zdrojov získaných zo zvýšenia DPH hovorí aj aktuálna prognóza IFP (7. decembra 2012), ktorá znížila napriek rastúcej spotrebe, očakávané príjmy z DPH o približne 120 mil. eur. Vladimír Baláž zo SAV analyzoval na TA3 dôvody poklesu výberu DPH. Dátum zverejnenia analýzy: 28.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Pravda IFP analyzoval


...pri odchode viac ako 1500 zdravotníkov zo Slovenska, lebo si ich tu nedokázal štát udržať.

Prezident Asociácie polikliník a zdravotníckych zariadení ( APAZ ) Štefan Zelník v decembri 2021 poukázal na to, že v priebehu roka podalo výpoveď približne 1500 zdravotných sestier a pôrodných asistentiek. Podľa predsedu Lekárskeho odborového združenia ( LOZ ) Petra Vikolajského Slovensko prišlo aj o niekoľko stoviek lekárov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Dôvodom odchodu zdravotníkov sú najmä platové podmienky, fyzická a psychická vyťaženosť, ale aj problémy s vyplácaním aktuálnych Covid-príplatkov. Lekári ešte v novembri 2021 podpísali deklaráciu o pripravenosti k výpovedi zo služby, pokiaľ sa situácia nezlepší. Výpoveď bolo v tom čase pripravených podať až 2511 lekárov.

APAZ
LOZ
novembri 2021


Za uplynulý rok 80 tisíc nad 12 mesiacov evidovaných sa uplatnilo na trhu práce. 30 tisíc extrémne, to znamená, ktorí boli 4 roky evidovaní na úradoch práce, sa tiež uplatnili.

Štatistiky Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny SR potvrdzujú, že v období október 2016 a október 2017 došlo k poklesu v počte dlhodobo nezamestnaných ľudí o 50 657. Za toto obdobie z evidencie ubudlo viac ako 18 tisíc extrémne dlhodobo nezamestnaných. Ministrom uvedené údaje sa nezhodujú s medziročnou zmenou evidovanou ústredím, preto hodnotíme jeho výrok ako nepravdivý. Podľa štatistík ÚPSVaR bolo v decembri 2016 evidovaných 276 131 nezamestnaných. Z toho 137 322 bolo evidovaných viac ako 12 mesiacov. Toto číslo zaŕhňa aj 61 881 nezamestnaných nad 4 roky. ( xls ., dec. 2016, tab.21) Najnovšie údaje z októbra 2017 hovoria, že na ÚPSVaR bolo evidovaných 200 272 nezamestnaných. Z toho 91 519 nezamestnaných bolo evidovaných dlhšie ako 12 mesiacov, vrátane 44 882 evidovaných viac ako 4 roky. ( xls . okt. 2017, tab.21) Z uvedeného vyplýva, že od decembra 2016 do októbra 2017 klesol počet nezamestnaných nad 12 mesiacov o 45 803 osôb. Počet nad 4 roky evidovaných nezamestnaných osôb klesol o 16 999. Keď sa porovnávajú údaje za október 2016 a október 2017, ubudlo z evidencie ústredia 50 657 nezamestnaných dlhšie ako 12 mesiacov, počet extrémne dlhodobo nezamestnaných klesol o 18 742. Dátum zverejnenia analýzy: 27.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

xls xls


...som hrdý na úspech SNS, i na to, že sa potvrdilo pri 200 poslancov, pri 200 primátoroch a starostoch v kombinácií koalíciách...

SNS získala počet 196 zvolených starostov obcí, primátorov miest, starostov mestských častí.


Zároveň sme zmenili aj to, že riadený bankrot je už súčasťou riešenia. Permanentnom mechanizme, ktorý Richard Sulík odmieta, je účasť privátneho sektora, teda riadený bankrot už zakomponovaný,

Termín riadený bankrot (managed bankruptcy, default) sa v Zmluve o európskom permanentnom mechanizme (ESM) (.pdf) nenachádza. Nachádza sa tam však odstavec, ktorý bližšie hovorí o účasti súkromného sektora.Podľa analytika Trendu Michala Lehutu, "citeľná účasť súkromného sektora, by sa dala považovať za riadený bankrot".. Ten sa nachádza v kapitole 4, článok 12, odstavec 2 (s.25): Forma adekvátnej a proporčnej účasti súkromného sektora by mala byť vyhľadávaná na základe preskúmania každého prípadu osobitne tam, kde je členovi ESM poskytnutá finančná pomoc ná základe praxe IMF. Povaha a rozsah tejto pomoci bude závisieť od výsledkov analýzy udržateľnosti dlhu a mala by kalkulovať s rizikom šírenia nákazy a prípadnych efektov preliata na ostatné členské štáty Európskej únie a tretích krajín. (An adequate and proportionate form of private-sector involvement shall be sought on a case-by-case basis where financial assistance is received by an ESM Member, in line with IMF practice. The nature and the extent of this involvement shall depend on the outcome of a debt sustainability analysis and shall take due account of the risk of contagion and potential spill-over effects on other Member States of the European Union and third countries.)

Zmluve


Veľkým problémom súčasnosti je aj vysoká miera nezamestnanosti mladých ľudí. Jedným zo spôsobov, ako s ňou aktívne bojovať, je program Erasmus+ schválený počas írskeho predsedníctva, ktorý umožní štyrom miliónom mladých ľudí čerpať granty na podporu mobility a vzdelávania do roku 2020.

Peter Šťastný svojim výrokom z júla 2013 reaguje na fakt, že počas írskeho predsedníctva EÚ v júni 2013, bola medzi členskými štátmi a Európskym parlamentom prijatá predbežná dohoda o vzniku programu Erasmus+, a to na obdobie rokov 2014-2020. "The Irish Presidency has today secured agreement on Erasmus+ among EU Member States and with the European Parliament. Erasmus+ (2014-2020) is the new €16bn catch-all framework programme for education, training, youth and sport." Už v tom čase sa očakávalo , že granty z tohoto programu poskytnú podporu pre viac ako 4 milióny ľudí. " Over four million people will benefit from EU grants for education and training opportunities abroad between 2014 and 2020 - almost doubling the numbers who currently receive these supports. " Program Erasmus+ bol napokon definitívne prijatý až v novembri 2013, počas litovského predsedníctva EÚ. Dátum zverejnenia analýzy: 05.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

predbežná dohoda
očakávalo
prijatý


Nie je pravda, že my len pasívne zrážame opätky, čo prichádza z Bruselu. Vyrokovali sme iný distribučný kľúč.

Zmena distribucného klúca prebehla pred stretnutím ministrov financií Eurozóny v Budapešti. Správa portálu pravda.sk z 21. marca 2011 hovorí: "Clenské štáty sa tiež zhodli, že zmenia 'klúc ', podla ktorého sa rozpocítavajú príspevky clenských štátov eurozóny. Doteraz ich výška závisela z polovice od výšky HDP a z polovice od poctu obyvatelov jednotlivých krajín, nanovo sa bude príspevok zo 75 percent odvíjat od výšky národného dôchodku, z 12,5 percenta od hrubého domáceho produktu a z 12,5 percenta bude závisiet od poctu obyvatelov. Slovensko kvôli zmene klúca ušetrí znacné financné prostriedky. Podla ministra financií Ivana Mikloša Slováci takto ušetria približne 1,17 miliardy eur. Mikloš si však myslí, že eurozóna mohla íst v zmene vypocítavania jednotlivých príspevkov ešte dalej. Aj ked bolo konecné rozhodnutie výsledkom dohody všetkých ministrov financií EÚ, iniciatíva na zmenu skutocne vzišla zo slovenskej strany. Ako píše SITA v správe z 22.3.2011: „návrh zmenit podiely krajín do eurovalu predložil v Bruseli prvýkrát práve Mikloš. Postupne sa k nemu pridávali dalšie krajiny, až napokon ho podporovali všetky nové clenské štáty.

pravda.sk

SITA


Robíme teraz nový zákon o oznamovaní trestných činov korupcie.

Fico na tlačovej konferencii v hoteli Bôrik, 14. marca 2017 informoval verejnosť, že sa pripravuje úplne nový návrh zákona na ochranu oznamovateľov korupcie. Ten by mal všetkých občanov povzbudiť v nahlasovaní tohto trestného činu, ktorý sa v slovenskej spoločnosti za uplynulé mesiace často skloňuje. Keďže informácie o príprave nového zákona boli medializované, výrok hodnotíme ako pravdivý.

Podľa premiéra sa dá korupcii predísť len ak príslušné orgány získajú dostatok informácii, s ktorými budú môcť pracovať. Podľa neho súčasný zákon na ochranu oznamovateľov protispoločenskej činnosti nepostačuje. Podľa Fica vláda chce povzbudzovať ľudí, aby informácie o korupcii nahlasovali, čo doložil s tým, že sa posúdi, či oznamovateľov korupcie finančne odmeňovať . Zákon by sa mal výlučne orientovať na oznamovateľov korupcie a mal by im poskytnúť ochranu vo všetkých oblastiach, nielen v pracovnoprávnych.

Hlavným cieľom Fica je, aby sa obávali všetci, ktorí majú v pláne vykonávať nejakú korupčnú činnosť. Zdôraznil, že bude naliehať na podriadené orgány vrátane spravodajských služieb, aby v medziach zákona rýchlejšie zbierali údaje o tomto druhu trestnej činnosti. „Každý musí mať pocit, že pokiaľ nebude poctivo sa správať pri rozdeľovaní peňazí alebo pri iných rozhodnutiach, tak že môže byť veľmi rýchlo prekvapený tým, že keď náhodou by od niekoho pýtal nejaké peniaze, tak ten druhý človek už bude mať zavesenú kameru a mikrofón na sebe. Musia sa báť,“ uviedol.

Na seminári predstaviteľov najvyšších orgánov štátnej správy vyzýval k nahlasovaniu korupcie a zdôrazňoval, že vláda dokáže ochrániť každého jedného občana a inštitúciu na Slovensku. „Ak sa stretnete s akýmkoľvek prípadom netransparentného správania sa, prípadom, ktorý by zakladal prvky korupčného správania sa, nahláste to. Jednoducho nemôžeme zostať v polohe pasívnych pozorovateľov niektorých vecí, ktoré sa často okolo nás dejú. Ak tak urobíte, máte plnú ochranu predsedu vlády."

Fico sa nezabudol kriticky vyjadriť na stranu opozície, ktorá podľa neho svojim správaním len vytvára zlý obraz o korupcii na Slovensku, pretože z toho spravila jedinú tému na kritiku vlády a obviňuje ju bez dôkazov. Spomenul aj organizačné zmeny na Úrade vlády, kde zo sekcie kontroly presunul ľudí priamo pod seba a ich nasledujúcou úlohou bude organizovať rôzne protikorupčné podujatia, na ktorých sa bude sám angažovať a bude k účasti vyzývať aj iných vysokých predstaviteľov štátu.

K týmto vyjadreniam kritiky na stranu opozície sa vyjadril Matovič, podľa ktorého sa u premiéra ukazuje korupcia najmä v netrhovom nájomnom za luxusný byt v komplexe Bonaparte, podnikateľa Ladislava Bašternáka, ktorý je podozrivý z daňových podvodov.

Webová stránka Slov-lexu zatiaľ neobsahuje žiadny oficiálny záznam tohto návrhu v legislatívnom procese.

tlačovej súčasný odmeňovať cieľom seminári opozície Slov-lexu


Viete, že šéfka hmotných rezerv odstúpila, viete, že znalec je už vyškrtnutý zo zoznamu znalcov

Po prevalení kauzy platinové sitká sa 2. novembra 2011 rozhodla odstúpiť predsedníčka Správy štátnych hmotných rezerv, Eva Hrinková. Ako uvádza SITA a TASR vláda túto abdikáciu prijala, nariadila zrušiť kúpnu zmluvu na predaj platinových sitiek a zastavila predaje v Správe štátnych hmotných rezerv.

uvádza Podľa


Nárast výdavkov je ale nie o 13% ako nám to majstri v šetrení naplánovali na tento rok, ale celkové výdavky sú o vyše 4% vyššie.

Nepresné číslo uvádza P. Kažimír v prípade navýšených výdavkov na rámec rozpočtu. Podľa posledných informácií celkové výdavky sú navýšené o 3,3%. Toto číslo po zaokrúhlení je 3% ani nie 4% ako spravil P. Kažimír. Minister financií nehovorí pravdu o navýšených celkových výdavkoch. "Plnenie rozpočtu je tak za tri štvrtiny roka na úrovni 70,4 % celoročného plánu. Rozpočet schválený bývalou vládou na rok 2012 počíta s rastom výdavkov oproti minulému roku o 13,2 % a rastom príjmov o 13,5%" , píše v správe z 1. októbra Ministerstvo financií.

správe
Výdavky štátneho rozpočtu v roku 2011
skutočné plnenie
511/2011 Z.z.
MF SR
3,3 %


Váš primátor v hlavnom meste Vallo, ktorý nevie postaviť 2 km električky na rovine, ešte dokonca aj v trase, kde malo ísť pôvodne metro, kde nemusia ani nič vykupovať, ani nič, lebo to je holý pás takto zeme v Petržalke a nevie postaviť za 3 roky či 4 a ani dokonca nebol schopný to urobiť z tohto programového obdobia a budeme musieť lepiť z nových ešte eurofondov.

Rozšírenie električkovej trate v Petržalke sa skomplikovalo a predĺžilo v dôsledku faktorov, ktoré nemohol priamo ovplyvniť primátor Matúš Vallo. Eurofondy majú byť podľa Valla rozdelené a mesto Bratislava tak o financie nepríde, preto výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Výstavba rozšírenia trate v celkovej dĺžke 3,9 kilometra sa začala ešte v roku 2021, vyčíslená bola na 86 miliónov eur a 95% tejto sumy malo byť poskytnutých prostredníctvom ministerstva dopravy z eurofondov. Pôvodne mala byť trať dokončená v roku 2023, no zvýšenie cien energií a materiálu v dôsledku krízy spôsobilo , že práce boli ešte v roku 2022 pozastavené a mesto muselo uzatvoriť novú zmluvu s ohľadom na meniace sa ceny. Neskôr sa termín dokončenia posunul na rok 2024 v rámci revidovaného harmonogramu stavebných prác zhotoviteľa stavby.

Finančné prostriedky z programového obdobia 2014-2020 podľa primátora Matúša Valla stihne Bratislava použiť na iné dopravné projekty a výstavba trate v Petržalke, rozdelená na dve fázy, má garantované financovanie z programového obdobia 2021-2027. Mesto tvrdí, že trať by mala byť dokončená v roku 2024. Jej úplná prevádzka by však mala byť spustená až v roku 2025.

začala vyčíslená spôsobilo posunul stihne mala mala


Ďalšie informácie, myslím zo včera, z predvčera, že (Kaliňák, pozn.) dohodil svojmu susedovi 3 miliónovú zakázku v korunách na ochranu neviem akej hranice, niekde v Čiernej Hore, tuším.

Firma Erupsi Mareka Turčana v roku 2013 dostala dotáciu 92-tisíc eur (2 801 718 slovenských korún) na vypracovanie projektu ochrany hranice Čiernej Hory. O prípade informoval denník SME, zmluva o poskytnutí dotácie je verejne dostupná. Matovičom uvedené informácie korešpondujú s mediálnymi správami. Projekt schválila Agentúra pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu, ktorej partnerskou organizáciou bolo ministerstvo vnútra. Nemôžeme hodnotiť, či išlo skutočne o "dohodenie" zakázky, preto výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Projekt prebiehal v rámci oficiálnej rozvojovej pomoci Slovenskej republiky z programu SlovakAid. Partnerskou organizáciou, ktorá určovala dotáciu bolo ministerstvo vnútra. Mnisterstvo vnútra s a k prípade vyjadrilo takto: " Ministerstvo vnútra ani minister vnútra nemali nijaký vplyv na jeho prípravu či realizáciu ". V roku 2013 bol ministrom Robert Kaliňák, ktorý v roku 2012 Čiernu Horu aj osobne navštívil. Táto návšteva bola medializovaná, pretože v ten istý deň (5. júna) Kaliňák kupoval podiel vo firme FoRest s.r.o za jedno euro od Róberta Pintéra. O tomto prípade informovala Aliancia Fair-play . Na zhromaždeňí bol prítomný aj Marek Turčan, kto robil zapisovateľa . Turčan poskytuje Kaliňákovi právny servis a kedysi boli v rovnakej advokátskej kancelárii, zároveň Kaliňáka nahradil v orgánoch firiem, keď kvôli politike musel Kaliňák ukončiť svoje podnikateľské aktivity.

informoval
dotácie
vyjadrilo
FoRest s.r.o
Aliancia Fair-play
zapisovateľa
Turčan
nahradil


A mimochodom vy ste mali tiež veľa rečí o tom, že záväzné výdavkové stropy. To znamená, že v tých, v tom troj alebo štvorročnom rozpočte výdavky, ktoré sú tam nadefinované, budú záväzné.

Z áväzné výdavkové stropy bola téma, o ktorej pred voľbami hovoril ako Smer, tak SDKÚ.

pred voľbami hovoril


Vláda dokončí reformu daňovej správy prostredníctvom programu UNITAS, ktorý zjednotením výberu daní, cla a odvodov a potláčaním daňových únikov zabezpečí dodatočné rozpočtové zdroje.

V súlade s implementačným plánom (rtf, s. 85) bola Koncepcia reformy daňovej a colnej správy vládou SR schválená v marci 2008. Podľa Dôvodovej správy (rtf, s.1) reforma daňovej správy mala byť dokončená 1.1.2013. Zatiaľ čo prvá časť programu bola naplnená, na druhej fáze sa stále pracuje. V rámci tohto sľubu teda došlo k realizácii určitých zmien, avšak všetky kroky ešte neboli dokončené. Predpoklad je, že tieto zmeny budú dokončené do roku 2020, keďže sú súčasťou Stratégie rozvoja finančnej správy 2014-2020, teda stratégie vytvorenej počas 2. Ficovej vlády. Sľub hodnotíme ako čiastočne splnený. Program UNITAS predstavuje program vyberania daní, poistných odvodov a cla nakoľko aj MF SR prostredníctvom UNITAS realizuje reformy daňovej a colnej správy. Hlavnou prioritou programu je zlúčiť daňové orgány a colnú správu do spoločnej inštitúcie a zjednotiť tak vyberanie daní a ciel. Prvá fáza reformy sa venuje daňovej správe SR a colnej správe SR. Po podrobnej analýze bol vytvorený návrh organizačného usporiadania budúcej finančnej správy SR (procesný model). Táto prvá fáza prostredníctvom programu UNITAS priniesla organizačné zlúčenie výkonu procesov a návrh sústavy orgánov finančnej správy. Podľa Stratégie rozvoja finančnej správy na roky 2014-2020, ktorá bola vytvorená za 2. vlády Roberta Fica (.rtf): "Výsledkom uskutočnenej reformy v rámci programu UNITAS I. bolo zrealizované zlúčenie daňovej a colnej správy do novovzniknutej finančnej správy. V súlade so zámermi uvádzanej koncepcie boli prijaté legislatívne zmeny, ktoré sa týkali realizácie organizačných a procesných reformných zmien. V zmysle zákona č. 479/2009 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti daní a poplatkov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 479/2009 Z. z.“) bola k 01.01 2012 realizovaná zásadná štrukturálna zmena na úrovni daňových úradov, ktorých počet bol zredukovaný zo 102 na osem daňových úradov vytvorených v sídlach krajov. Na lokálnej úrovni boli vytvorené pobočky daňových úradov a kontaktné miesta daňových úradov. Štruktúru daňových úradov dopĺňa Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty so sídlom v Bratislave, ktorý vykonáva pôsobnosť na celom území SR. Na základe zákona č. 333/2011 Z. z. bolo k 01.01.2012 zrealizované zlúčenie daňovej a colnej správy do novovzniknutej finančnej správy. K zlúčeniu došlo na úrovni Daňového riaditeľstva SR a Colného riaditeľstva SR, ktoré sa spojili do jednej rozpočtovej organizácie s názvom Finančné riaditeľstvo SR, čím bol vytvorený základ pre zavedenie nového systému riadenia a organizovania plnenia príjmov štátneho rozpočtu." Na druhej fáze reformy daňovej správy sa stále pracuje. Podľa Stratégie rozvoja finančnej správy na roky 2014-2020 (.rtf): "Finančná správa pokračuje v realizácii projektov programu UNITAS, ktorý je zložený z viacerých navzájom súvisiacich projektov zameraných v súčasnom období najmä na zabezpečenie potrebnej podpory v oblasti informačných technológií. V súvislosti s reformnými zámermi vlády SR je pripravovaná 2. etapa implementácie programu UNITAS, ktorú predstavuje zjednotenie výberu daní a cla s výberom poistných odvodov, čoho dôsledkom bude zjednodušenie plnenia daňových a odvodových povinností." SITA Dátum zverejnenia analýzy: 31.08.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

implementačným plánom
Dôvodovej správy
UNITAS
Prvá fáza
Stratégie
Stratégie
SITA


My sme zaviedli aktivitu alebo program 50J pre obce, ktoré v spolupráci s Vodohospodárskym podnikom mohli zamestnať dlhodobo nezamestnaných za európske peniaze. Obce mali preplatené všetky mzdové náklady a išli, čistili povodia popri rieke. 1 500 ľudí sa podarilo za ten jeden rok takto zamestnať a zastavilo sa to.

József Nagy síce pravdivo informuje o zavedení aktivity 50j s názvom Príspevok na podporu zamestnanosti na realizáciu opatrení na ochranu pred povodňami a na riešenie následkov mimoriadnej situácie. Nagy správne uvádza počet zamestnaných dlhodobo nezamestnaných cez túto aktivitu za rok 2012. Je tiež pravdou, že pôvodné parametre a účel aktivity boli upravené s účinnosťou od mája 2013. Nagy však nepresne uvádza financovanie tejto aktivity. Preplácanie mzdových nákladov obciam nebolo automaticky na úrovni 100%, ale len v prípade ak bola aktivita spojená s projektom Úradu vlády SR. Vzhľadom na nepresnosť pri úrovni preplácania hodnotíme výrok ako zavádzajúci.

Opatrenie nebolo určené iba pre obce, ale i pre ďalšie subjekty.

Financovanie aktivity:

novele
vládny návrh zákona
2010
2011
2012
zákona o službách zamestnanosti
zákona
Projekt 50j
hradila
vplyvov aktivity 50j


My sme boli veľmi sklamaní v roku 2009, keď bola plynová kríza a keď došlo k zastaveniu toku plynov cez Ukrajinu na Slovensko. Vtedy som navštívil Ukrajinu. Bol som s vtedajšou premiérkou pani Tymošenkovou a žiadal som o podporu. Vtedy nás Ukrajina úplne obišla, hoci nám mohla pomôcť, nám odmietla pomôcť.

Je pravdou že Ukrajina aj napriek vedomostiam o situácii na Slovensku a v iných krajinách EU nevyhovela žiadosti slovenskej strany o výmennú operáciu, ktorá by zabezpečila dodávku plynu pre Slovensko. "Sklamanie" o ktorom hovorí Robert Fico bolo evidentné počas stretnutia Fica v roku 2009 s vtedajšou premiérkou Tymošenkouvou. Fico vtedy veľmi dôrazne požadoval od Ukrajiny, aby čo najskôr spustila plyn na Slovensko. Fico pritom povedal, že ho nezaujímajú spory medzi Ukrajinou a Ruskom, ale zaujíma ho, aby išiel plyn na Slovensko. Ukrajinská premiérka premiérovi odpovedala , že Rusko nedodáva plyn na Ukrajinu a že Slovensko môže vyslať expertov, ktorí budú situáciu kontrolovať. Tymošenková rovnako povedala, že Ukrajina nemá žiadne vlastné zásoby, preto nemôže Slovensku nijako pomôcť. Fico na tento návrh opakoval, že Slovensko nepotrebuje posielať expertov, ale potrebuje plyn. Podľa analytického textu riaditeľa SFPA Alexandra Dulebu bolo cieľom pracovnej cesty do Kyjeva a Moskvy dosiahnuť swapovú dohodu s plynom medzi Ruskom, Ukrajinou a Slovenskom. Duleba píše, že Rusko s touto dohodou súhlasilo, Ukrajina nie (s. 4-5). Duleba píše, že Ukrajina tvrdila, že nie je schopná takýto swap technicky zorganizovať, pretože po zostavaní dodávok s Ruskom obrátila tok plynu zo západu na východ. "Úplné zastavenie dodávok zemného plynu z Ruska do SR cez územie Ukrajiny 7. januára 2009 bolo dôvodom mimoriadnej pracovnej cesty premiéra SR Roberta Fica do Kyjeva a Moskvy, ktorá sa uskutočnila 14. januára 2009. Slovenská strana požiadala Ukrajinu, aby súhlasila so swapovou operáciou medzi Ruskom, Slovenskom a Ukrajinou pri dodávke 20 miliónov kubíkov zemného plynu, ktorá by umožnila riešiť akútny problém nedostatku plynu v SR. Podľa tejto výmennej operácie by Rusko dodalo plyn do východnej Ukrajiny a Ukrajina by zo zásobníkov v západnej Ukrajine dodala rovnaké množstvo plynu na Slovensko. Ruská strana súhlasila s takouto výmennou operáciou, ukrajinská strana nie. Predsedníčka vlády Ukrajiny Júlia Tymošenková uviedla, že Ukrajina nie je schopná dopraviť na Slovensko plyn pochádzajúci z vlastnej ťažby alebo zo zásobníkov na západnej Ukrajine, pretože prepravná sústava zemného plynu na území Ukrajiny bola po zastavení dodávok z Ruska presmerovaná zo západu na východ a navyše Ukrajina sama trpí nedostatkom plynu. Predseda vlády SR priamo na rokovaniach s ukrajinskou premiérkou obvinil Ukrajinu zo zodpovednosti za prerušenie dodávok zemného plynu z Ruska do Európy." Päť rokov od uplynutia krízy v januári 2014 TASR priniesla správu , v ktorej citovala vyjednávača českej vlády, ktorá v tom čase predsedala EÚ. Podľa vyjadrení Václava Bartušku vtedy EÚ ťahala za jeden povraz pri rokovaniach s Ukrajinou a Ruskom. Bartuška okrem toho hovoril, že v konečnom dôsledku bola dohoda dosiahnutá pri rokovaniach s Ruskom a nie s Ukrajinou. Dátum zverejnenia analýzy: 08.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

stretnutia odpovedala textu správu


Na druhej strane máme luxusne najmenšie triedy na svete...vychádza to priemerne asi na 11 žiakov na jedného učiteľa

Údaje o veľkosti tried v oblasti základného aj stredného školstva nám poskytuje štúdia OECD Education at a Glance 2012 ,( s.442, pdf). Podľa tejto štúdie nemáme najmenšie triedy na svete a ani v Európe, napriek tomu, že sa nachádzame pod priemerom OECD. Podľa tabuľky sú triedy na stredných školách o niečo väčšie ako na základných školách, a jemne presahujú číslo 20. Triedy na základných školách sa pohybujú pod číslom 20. Ďalšie údaje, avšak len o zák. školách nám poskytuje Eurostat (pdf). Na Slovensku pripadalo v roku 2009 na jedného učiteľa 17,7 žiaka, čo bol mierny pokles oproti roku 2000 – 18,3 žiaka na učiteľa na základných školách. Eurostat nevedie štatistiku o pomere na stredných školách. V počte žiakov, ktorý pripadá na jedného učiteľa na základnom stupni školstva bol priemer EÚ v roku 2009 na úrovni 14,5 žiaka. Najmenej žiakov pripadalo na učiteľa na Malte, v Poľsku, v Litve a Dánsku – okolo 10 žiakov. Najviac detí na vyučujúceho pripadalo v Spojenom kráľovstve a Francúzsku – okolo 20.

Education at a Glance 2012
Eurostat


... tá celková obálka tých fondov sa nám teraz znížila o značnú sumu aj z dôvodu toho, že Slovensko malo vyšší rast HDP, ako sa predpokladalo pri plánovaní. Čiže celkový objem, ktorý Slovensko môže čerpať v rámci týchto výziev, je naozaj veľmi flexibilná veličina a závisí aj od ďalších pomerov, aj parametrov napríklad ekonomiky, riadenia tých výziev a tak ďalej.

Celkový objem prijatých eurofondov naozaj závisí od viacerých faktorov, medzi ktoré patrí napr. transparentnosť riadenia danej výzvy, ale aj ekonomické ukazovatele danej krajiny - príjemcu eurofondov. V súčasnosti boli Slovensku v niekoľkých operačných programoch vrátane OP "Výskum a inovácie" skutočne znížené prostriedky z eurofondov kvôli rastu HDP. Výrok Martiny Lubyovej preto hodnotíme ako pravdivý.

prijímajú
majú slúžiť
Dôvodom
oznámil


A v tom je diametrálny rozdiel, pán štátny tajomník, že zatiaľ čo v Spolkovej republike Nemecko pomoc Cypru bude schvaľovať v pléne Bundestag, na Slovensku je to podpisom jedného jediného človeka, ministra financií.

V Nemecku Angela Merkelová naozaj potrebuje podporu Bundestagu pre podporu Cypru. V tejto súvislosti sa píše najmä o problematickom súhlase opozičných sociálnych demokratov (SPD). Angela Merkelová sa totiž už od hlasovaní o tzv. eurovale nemôže pri hlasovaniach o európskych otázkach v dolnej komore parlamentu spoľahnúť iba na hlasy koaličných strán. Aj napriek tomu, že SPD doteraz podporovala politiku Merkelovej voči eurozóne, v tomto ohľade ma SPD výhrady, najmä pokiaľ ide o údajné pranie špinavých peňazí na Cypre.

píše hlasovaní podporovala mandát


...na jeseň minulého roku bola v parlamente správa o generálnej prokuratúre a prakticky všetci predstavitelia vládnej koalície zahlasovali za túto správu, čím vlastne povedali, že pán Trnka dobre vykonával svoju prácu.

Či by sa s hodnotením expremiéra o tom, že hlasovaním za Správu o činnosti Generálnej prokuratúry za rok 2009 poslanci de facto pochválili jej prácu stotožnili aj poslanci, nevieme. Fakt ale je, že zo 142 prítomných za ňu hlasovalo 138 poslancov. Proti bol len Rafael Rafaj (SNS), zdržali sa Peter Zajac (Most/ OKS), Peter Kalist (SaS) a Miroslav Číž (Smer).


Milan Roman zo Skalice, terajší 1. podpredseda SDKÚ – DS je konečnou adresou pre 175 tisíc EUR, ktoré prostredníctvom občianskych združení “ZÁHORÍ.SK” a “ZA LEPŠIE SKALICKO” nenápadne prúdia do mesačníkov “ZÁHORÍ” a “PROZÁHORÍ”.

Výrok Jozefa Uhlera je z jeho blogu z júna 2017 . Register občianskych združení eviduje OZ Záhorí.sk . Občianske združenie Za lepšie Skalicko momentálne nie je v registri evidované, samotný mesačník ProZáhorí (. pdf ,s. 1) však uvádza, že toto OZ bolo predchodcom dnešného OZ Záhorí.sk. Priamo v mesačníku Záhorí je Milan Roman uvedený ako predseda OZ Záhorí.sk. Milan Roman je v súčasnosti 1. podpredsedom SDKÚ-DS, kde pôsobil súčasný predseda BSK, Pavol Frešo ako predseda do roku 2016. Uhler má sumou 175 tisíc eur na mysli kontrakt medzi BSK a uvedenými združeniami v obdobiach 2011-2014, 2015-2016 a aj najnovšiu objednávku BSK pre OZ Záhorí.sk. Tak to totiž uvádza vo svojom ďalšom výroku, ktorý Demagog.SK vyhodnotil ako pravdivý. Hoci sa Uhler vyjadruje o "konečnom adresátovi" ako o Romanovi, môžeme potvrdiť len toľko, že financie idú združeniu ako takému. No výrok i tak hodnotíme ako pravdivý.

júna 2017
OZ Záhorí.sk
pdf
uvedený
1. podpredsedom


Včera myslím vyšla štatistika, štvrtina slovenských firiem sa už chystá na reštrukturalizáciu pracovných miest (pretože si nie je istá či dokáže tieto miesta udržať).

Peter Pellegrini pravdepodobne odkazoval na prieskum spoločnosti Elanor z 26. januára. Na konci minulého roka sa ho zúčastnila tretina slovenských malých, stredných a veľkých firiem. Štvrtina z nich uviedla, že začali s transformáciou pracovných miest. Autori prieskumu transformáciu definujú ako „zjednocovanie pracovných pozícií v administratíve resp. reprofilizáciu pracovných miest v ďalších odvetviach, ktoré prinášajú ekonomickú úsporu a zefektívňujú fungovanie firiem.” Tvrdenie Petra Pellegriniho hodnotíme ako ešte pravdivé.

prieskum


Odpoviem, ale talianska vláda je proti (hotspotom, pozn.). Hovorí, že nebude tam zriaďovať detenčný kemp. (...) ja som vtedy chcel povedať ten citát z Financial Times, ktorý naozaj robil analýzu, či talianska vláda akceptuje hotspot alebo teda hotspoty.

Spomínaný článok Financial Times citoval v otázke hotspotov a negatívneho vyjadrenia k nim len vyššie postaveného talianskeho úradníka, ktorý spomína obavy z premeny Talianska na detenčný kemp. V skutočnosti však vyjadrenia členov vlády či skutočné kroky Talianska naznačujú, že tamojšia vláda zaujala skôr opatrný než odmietavý postoj k vybudovaniu hotspotov na svojom území. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Vyšší taliansky úradník sa podľa článku Financial Times z 24. septembra 2015 vyjadril negatívne voči vybudovaniu takzvaných hotspotov v Taliansku, s obavou, že takéto hotspoty by len premenili Taliansko na detenčný kemp a ľudia, ktorí chcú ísť smerom na sever, by v nich ostali uväznení. Jednalo sa však len o stanovisko úradníka, nie oficiálne vyhlásenie a takisto sa nedá úplne hovoriť o analýze postoja talianskej vlády. Presné vyjadrenie úradníka znelo nasledovne:

Financial Times
MSN
16. septembra
summite
ANSA


...táto vatikánska zmluva v siedmom bode hovorí, že Slovenská republika uznáva uplatňovanie výhrady vo svedomí podľa zásad cirkvi katolíckej. To bolo len voči katolíckej, samozrejme vzápätí potom o pár mesiacov také isté zmluvy podpísal aj štát aj s ďalšími 11-timi cirkvami, ktoré mali o to záujem. To znamená, asi 5-6 ich nemalo záujem, nechceli a ani nedostávajú žiadne peniaze.

J. Mikloško uvádza pravdivé údaje o výhrade vo svedomí, ktorá je zakotvená vo Vatikánskej zmluve, i o dohode SR s nekatolíckymi cirkvami a náboženskými spolocnostami na Slovensku. Celý výrok hodnotíme ako pravdivý.

Základná zmluva medzi SR a Svätou stolicou /tzv. Vatikánska zmluva) v cl. 7 pojednáva o výhrade vo svedomí:

„ Slovenská republika uznáva každému právo uplatnovat výhrady vo svedomí podla vieroucných a mravoucných zásad Katolíckej cirkvi. Rozsah a podmienky uplatnenia tohto práva ustanoví osobitná medzinárodná zmluva uzavretá medzi zmluvnými stranami.“

Napriek záväzku však dodnes nebola uzavretá osobitná zmluva medzi SR a Svätou stolicou, ktorá by upravovala rozsah a podmienky plnenia cl. 7 Základnej zmluvy.

Uzavretiu dohody SR aj s nekatolíckymi cirkvami a náboženskými spolocnostami na Slovensku predchádzala novelizácia zákona 308/1991 Zb. o slobode náboženskej viery a postavení náboženských spolocností, publikovaná v Zbierke zákonov pod c. 394/2000 a jej zámerom bolo zrovnoprávnit cirkvi a cirkevné spolocnosti na Slovensku a priznat im právo uzatvárat bilaterálne zmluvy so štátom. Novela zákona z 31.10.2000 uvádza 15 registrovaných cirkví a náboženských spolocností, na ktoré sa vztahuje jej pôsobnost. V súcasnosti Ministerstvo kultúry SR na svojej stránke eviduje 18 registrovaných cirkví a náboženských spolocností, pôsobiacich na Slovensku.

Vzorom pre vytvorenie dohody medzi SR a registrovanými cirkvami a náboženskými spolocnostami sa stala Základná zmluva medzi SR a Svätou stolicou. Na základe uznesenia vlády SR bola podpísaná Dohoda medzi SR a registrovanými cirkvami a náboženskými spolocnostami o náboženskej výchove a vzdelávaní ( 395/2004 Zb. z. , .rtf) . Dohodu so štátom uzavrelo 11 cirkví a náboženských spolocností z 18-tich registrovaných.

zmluva
394/2000
stránke
uznesenia
395/2004 Zb. z.


OBSE, lebo Benátska komisia je pri Rade Európy, čiže sú to isté odporúčania...

Benátska komisia je poradný orgán Rady Európy.

Benátska komisia


Ústava pojednáva v jednom článku o tom, že zdravotná starostlivosť na Slovensku je bezplatná, cestou zdravotného poistenia a prenáša sa do praxe cestou platných zákonov.

Jozef Mihaličin správne uvádza, že prostredníctvo zdravotného poistenia je zdravotná starostlivosť bezplatná, za podmienok, ktoré ustanoví zákon. Ústava SR o zdravotnej starostlivosti uvádza: Čl.40 Každý má právo na ochranu zdravia. Na základe zdravotného poistenia majú občania právo na bezplatnú zdravotnú starostlivosť a na zdravotnícke pomôcky za podmienok , ktoré ustanoví zákon . Dátum zverejnenia analýzy: 27.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu


Skúsme si pripomenúť, čo bolo v roku 2012. Richard Sulík povalil vládu pravicovú a ešte sa tým aj do dnes chváli.

Vzhľadom k tomu, že určenie zodpovednosti v prípade pádu vlády Ivety Radičovej nie je jednoznačné, resp. za príčinu sa dá označiť i spojenie hlasovania o eurovale s dôverou vláde, ale i principiálna neoblomnosť koaličnej strany SaS v otázke navýšenia eurovalu, hodnotíme výrok Róberta Madeja ako zavádzanie. Za vlády Ivety Radičovej dňa 11. októbra 2011 (a nie 2012, ako spomína Madej) sa v nočnom hlasovaní NR SR o tzv. eurovale, ktoré bolo na žiadosť vlády SR spojené s hlasovaním o dôvere vláde SR, rozhodlo o neprijatí eurovalu a zároveň o páde pravicovej vlády Ivety Radičovej. Hlasovanie o eurovale spojila väčšinová časť vlády s hlasovaním o dôvere pre nejednotnosť v koalícii, ktorá vznikla nesúhlasom koaličného poslaneckého klubu SaS, na čele so svojím vtedajším šéfom Richardom Sulíkom, s navyšovaním eurovalu. Euroval , resp. Európsky nástroj finančnej stability - ENFS (angl. European Financial Stability Facility - EFSF) je účelovo založený subjekt vo forme akciovej spoločnosti založený 16 členskými štátmi eurozóny v júni 2010. Jeho účelom je najmä - za účasti MMF - vydávať dlhopisy (teda požičiavať si peniaze na kapitálovom trhu), za ktoré ručia členské štáty eurozóny do celkovej výšky pôvodne 440 miliárd EUR, a takto požičané peniaze poskytovať ako pôžičky členským štátom eurozóny, ktoré sú v ťažkostiach. V auguste 2010 zaň hlasoval aj Slovenský parlament pod vedením Ivety Radičovej i s podporou Richarda Sulíka. Októbrové hlasovanie 2011 malo odobriť navýšenie eurovalu na 780 miliárd EUR. O eurovale a (ne)hlasovaní zaň v NR SR sám Sulík hovoril o štyri roky neskôr na portáli aktuality.sk takto: "V auguste 2010 sme hlasovali za jeho vznik, lebo mal byť len dočasný. To znamená, že sa malo pomáhať len takým krajinám, ktoré budú vedieť pôžičky splatiť, nemalo sa pomáhať bankám. Pri navýšení dočasného eurovalu už toto všetko neplatilo, išlo len o druhý balík Grécku, a preto bola moja okamžitá a jasná odpoveď Miklošovi, že my za to hlasovať nebudeme." Na príčinu pádu vlády od vtedy existujú najmä dva názory a líšia sa podľa toho, z hľadiska ktorého tábora sa na ňu dívame. Sulík tvrdí , že Iveta Radičová bola v straníckom súboji v hľadáčiku dvoch silných mužov Ivana Mikloša a Mikuláša Dzurindu, navyše viazaná výsledkom rokovaní z Bruselu, a vo vyjednávaniach o hlasovaní jej tak chýbala rozhodovacia autonómia. Premiérka neskôr sama povedala , že pri spojení hlasovania s dôverou vláde „rešpektovala v tejto situácii postoj a stanoviská koaličných partnerov“. SDKÚ, KDH aj Most-Híd podľa nej prišli so závermi, že hlasovanie sa má s dôverou vláde spojiť. „Matematicky – keby som aj nehlasovala za spojenie s dôverou, na vláde to prejde aj bez môjho hlasu. Nebolo to rozhodnutie Ivety Radičovej ani osoby zastúpenej v inštitúcii premiéra,“ vyhlásila Radičová. Premiérka sa na druhú stranu hájila záväzkami voči krajinám eurozóny a voličom, keď ako posledná rečníčka pred hlasovaním naliehala na poslancov: "To, o čom dnes rozhodujeme, je dobré meno Slovenska. To, o čom dnes rozhodujeme, je, kam bude Slovenská republika a občania Slovenska patriť. Kto budú naši partneri a s kým sa môžeme poradiť. Je to o tom, že sa sami vylúčime zo spoločenstva úspešnejších." Z pohľadu nezúčastneného pozorovateľa sa teda jednalo o neústupnosť na oboch stranách. Principiálny spor, kde je zložité jedného či druhého viniť z dôsledkov. Výrok pána Madeja je v tomto však pomerne jednoznačný, čo sa dá označiť za zavádzanie. Čo sa týka poznámky Róberta Madeja k tomu ako sa R. Sulík povalením vlády dodnes chváli, tak z mnohých mediálnych vyjadrení, i tu citovaných, a najmä zo Sulíkovej osobnej výpovede pre aktuality.sk z roku 2014 je zrejmý práve opak, a to že pád vlády bol z pohľadu Sulíka poľutovaniahodný dôsledok vládnej krízy, ku ktorému z jeho pohľadu ani nemuselo dôjsť. Totiž: " podľa koaličnej zmluvy mala byť vec, ktorá nie je obsiahnutá v Programovom vyhlásení vlády a s ktorou nesúhlasia všetci štyria partneri, zhodená zo stola ," napísal Sulík a pokračoval uvedením ďalších dvoch možností v prípade, že sa táto klauzula z programového vyhlásenia vlády neuplatní: " Buď sa uplatní (v rozpore s koaličnou zmluvou, ale my sme boli pripravení ako obvykle ustúpiť) zelená karta, to znamená, že koaličné strany budú môcť hlasovať podľa svojho uváženia a keď návrh prejde s podporou Smeru, vládna koalícia bude pokračovať v nezmenenej zostave. Druhou možnosťou bolo, že budeme hlasovať za navýšenie dočasného eurovalu, ale spoločne odmietneme trvalý euroval ." Záverom, ak sa niečim Sulík dodnes chváli, tak sa zdá, že to nie je povalenie vlády, ale skôr principiálnosť a konzistentnosť strany SaS a neústupnosť v zásadných otázkach. Teraz Sulík vraví , že keby v SDKÚ vedeli, že bude nasledovať štvorročná Ficova vláda „ najväčší štváči v SDKÚ by si to rozmysleli, lebo by vedeli, že v zásadných otázkach neotáčame “, a k spojeniu hlasovania by nedošlo. " Jednoducho si nedokázali predstaviť, že pre takú smiešnosť, akou je vlastné presvedčenie, obetujeme naše stoličky. Chyba, ktorú sme urobili, bola, že sme po rozprave ostali sedieť na našich miestach. Mali sme odísť z rokovacej sály, aby bolo každému jasné, že sa vydierať nenecháme ," napísal Sulík s presvedčením, že ak by poslanci SaS opustili sálu minútu pred hlasovaním, bolo by všetkým nad slnko jasnejšie, že hlasovať nebudú a že Pavol Hrušovský, ktorý v tom momente viedol schôdzu, by hlasovanie zastavil. O dva dni po páde vlády, 13. októbra, sa konalo druhé hlasovanie, pri ktorom bolo zvýšenie objemu ENFS schválené s podporou hlasov poslancov zo strany Smer. Tí pri prvom rozhodovaní nehlasovali z opačného dôvodu než SaS, "Pretože vláde hovoríme nie a eurovalu áno" , vyhlásil pred prvým hlasovaním Fico. Dátum zverejnenia analýzy: 19.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

hlasovaní Euroval aktuality.sk tvrdí povedala naliehala napísal vraví napísal


Týmto spôsobom (pozn. - vytváraním tlakov, komunikáciou a tvorbou iných bariér), áno, my sme to robili v rokoch 2006 - 2010 veľmi intenzívne, pretože my sme stále ukazovali, veď vy (pozn. - Slovnaft) máte také zisky, to naozaj potrebujete teraz v tomto okamihu zvyšovať cenu litra benzínu o ďalších 10 centov? Len preto, lebo teraz som prehnal, o 3 centy alebo o 4 centy, o 10 centov sú 3 korúny. A tento tlak bol niekedy účinný.

Ako sme už poukázali skôr, Robert Fico na jednej strane naozaj so Slovnaftom o znížení cien pohonných látok rokoval, čo uvádza aj správa INEKO. Na druhej strane však hovorkyňa Slovnaftu Hana Šimková pre denník SME uviedla : „Rafinéria nemá možnosť ovplyvňovať ceny. Vychádzame z kótovaných cien ropy na burze,“ zopakovala stanovisko hovorkyňa rafinérie." Slovnaft znížil cenu pohonných látok (nafty pozn.) len raz a išlo o premietnutie zníženia spotrebnej dane do konečnej ceny nafty. Čo sa týka zisku Slovnaftu, podľa ekonomika.etrend.sk sa táto spoločnosť v roku 2009 prepadla a bola v strate 56 miliónov eur. V roku 2010 sa jej podarilo vymaniť z červených čísel a dosiahla zisk 48 miliónov eur. Výrok z tohto dôvodu hodnotíme ako zavádzanie. Slovnaft tvrdí, že cenu pohonných hmôt určuje prevažne svetová cena ropy. Ako sme videli, v roku 2009 sa Slovnaft dostal do straty, preto za prípadným zvyšovaním cien určite nebol dodatočný zisk, tak ako to vyplíva z Ficovho výroku. Dátum zverejnenia analýzy: 05.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

správa uviedla išlo ekonomika.etrend.sk


...tu sú neonacistické, nacistické symboly s číslom 1488 a keď si pozrieme, však vlastne novinári to vytiahli, to nebola jedna náhoda, tu s týmto postihnutým chlapcom...

1488 je notoricky známy symbol odkazujúci na amerického neonacistu Davida Llanea a na pozdrav Heil Hitler symbolizovaný číslom 88. Práve v sume 1488 bol šek, ktorý strana ĽSNS odovzdala trom mnohodetným rodinám s postihnutým dieťatom v rámci charitatívneho programu vyhláseného pri príležitosti vzniku slovenského štátu. Nešlo pritom o jedinú symboliku, ktorú Kotlebova strana použila. Podobné náhody s číslami, ktoré sa považujú za nacistické symboly, však túto stranu sprevádzajú pomerne často. Príkladom môže byť umiestnenie extrémistu Mariána Magáta na kandidátnej listine ĽSNS, ktorému strana priradila miesto 88. na kandidátnej listine. Podobne aj obchod so značkovým oblečením, ktorý založil predseda tejto opozičnej strany spolu s mladšími bratmi, kde pri nákupe nad sumu 8818 Sk alebo 1488 Sk mohli zákazníci dostať darčeky v podobe teleskopického obušku či slzotvorného plynu. Členom Slovenskej pospolitosti a Banskobystrickým policajtom bola ponúkaná zľava vo výške 8,8 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Číslo 1488 sa zapisuje buď spolu alebo oddelene v tvare 14/88, pretože významy sú, ako už bolo spomenuté dva. Číslo 14 reprezentuje slogan 14 slov. Resp. slogan zložený zo štrnástich slov rasistického vyhlásenia amerického extrémistu a člena Ku Klux Klanu, Davida Lanea: "We must secure the existence of our people and a future for white children." (Musíme zaistiť existenciu našich ľudí a budúcnosť pre biele deti.) Číslo 88 zasa predstavuje nacistický pozdrav "Heil Hitler" alebo "HH", keďže písmeno "h" je v poradí 8. v abecede. Toto číslo je teda považované za nacistický symbol podobne ako napríklad hákový kríž. Strana ĽSNS bola z propagovania nacistických symbolov, konkrétne tohoto čísla, obvinená po tom, ako 14. marca v Banskej Bystrici darovala finančný príspevok trom rodinám s postihnutými deťmi, každej vo výške 1488€. 14. marca sa toto odovzdávanie finančných príspevkov konalo z dôvodu oslavy vzniku vojnového Slovenského štátu a k spomínanej sume sa poslanec ĽSNS Milan Uhrík vyjadril pre médiá takto: "Nie je to vecou žiadnej symboliky ani nejakého numerologického okultizmu. Snáď už nebudeme zakazovať aj čísla podľa toho, či sú alebo nie sú podľa niekoho rasitické. Na druhej strane, keby to číslo zaokrúhlime, tak by si našu dlhodobú a systematickú pomoc chudobným médiá ani nevšimli." Dátum zverejnenia analýzy: 27.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

odovzdala

kandidátnej listine

obchod

vyhlásenia

vyjadril


Premiér Fico musel radom odvolávať ministrov tejto vlády(2006-2010, pozn.)

Podľa zistených informácií sa za vlády Roberta Fica vymenilo sedem ministrov. Denník SME uvádza, že Robert Fico vymenil počas svojej vlády Jaroslava Izáka (SNS), Zdenku Kramplovú, Miroslava Jureňu (obaja HZDS) a Františka Kašického (Smer).

SME


...máme 60 tisíc voľných pracovných miest? 60 tisíc a stále máme niekoľko sto tisíc nezamestnaných ľudí, 200 tisíc, ale dovážame pracovnú silu, máme tu vyše 40 tisíc zamestnancov proste už s cudzím pasom, ako cudzích štátnych príslušníkov...

Podľa štatistiky ÚPSVaR bolo k 31. augustu 2017 na Slovensku 69 104 voľných pracovných miest (VPM) ( .xls , tab. 23). Podľa Internetového sprievodcu trhom práce toto číslo k 10. októbru 2017 činilo 79 637 VPM. ÚPSVaR k augustu 2017 evidovalo 209 918 uchádzačov o zamestnanie, z nich 31 665 nedisponibilných ( .xls , tab.1). V rovnakom období bolo na Slovensku zamestnaných celkom 44 135 cudzincov ( .xls , tab. 1, 6, 11). Výrok Petra Kažimíra hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 09.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

.xls
79 637
.xls
.xls


...pamätám si veľmi presne na výrok pani premiérky, ktorá povedala, že prečo by sme my mali napĺňať sejfy nemeckých, francúzskych a španielskych bánk, ktoré ťažili na gréckych dlhopisoch.

Podobný premiérkin výrok sa nám nepodarilo nájsť.


Poľnohospodárska platobná agentúra sa skoro výsostne riadi a prideľovanie dotácií, nie sú to dotácie, sú to príspevky na to, aby poľnohospodár udržal svoju existenciu na vidieku, je to základný príjem poľnohospodára, riadi sa pravidlami Európskej únie a nariadeniami a technickými normami. Kontrola je jedným z nich.

Výrok hovorí o náplni práce Pôdohospodárskej platobnej agentúry (PPA) a skladá sa zo štyroch faktických častí. PPA ako orgán štátnej správy zabezpečuje administratívnu činnosť pri poskytovaní podpory v poľnohospodárstve, potravinárstve, lesnom hospodárstve, rybnom hospodárstve, pôdohospodárstve a rozvoji vidieka. PPA ďalej poskytuje tri druhy podpory – priame podpory, projektové podpory a štátnu pomoc. Zatiaľ čo priame a projektové podpory sú priamo naviazané na programy EÚ, štátna podpora je financovaná z rozpočtu SR. Avšak na overenie tvrdenia, že tieto dotácie sú určené na udržanie existencie poľnohospodára a jeho základným príjmom sme nenašli dostatočné informácie. PPA sa riadi jednak legislatívou SR a legislatívou EÚ. Podľa Štatútu PPA je okrem iného zodpovedná aj za vykonávanie finančnej kontroly. Nakoľko sú tri zo štyroch faktických častí výroku pravdivé, výrok hodnotíme ako pravdivý.

PPA je: "akreditovaný orgán štátnej správy a zabezpečuje administratívnu činnosť pri poskytovaní podpory 1) v poľnohospodárstve, potravinárstve, lesnom hospodárstve a rybnom hospodárstve, 2) pre pôdohospodárstvo, rozvoj vidieka a rybné hospodárstvo podľa osobitných predpisov".

PPA poskytuje tri druhy podpory – priame podpory, projektové podpory a štátnu pomoc. Priame podpory sa vyplácajú z rozpočtu SR a refundujú z rozpočtu EÚ. Medzi priame platby patria prostriedky zo zdrojov Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu, Európskeho poľnohospodárskeho programu rozvoja vidieka a zo zdrojov štátneho rozpočtu SR.

V rámci projektových podpôr PPA v súčasnosti implementuje tri programy – Program rozvoja vidieka SR 2014 – 2020, Program rozvoja vidieka SR 2007 – 2013 a Operačný program rybné hospodárstvo 2014 – 2020.

Štátna pomoc v rezorte pôdohospodárstva sa poskytuje podnikateľským subjektom pôsobiacim v poľnohospodárskej prvovýrobe, potravinárstve, lesnom a rybnom hospodárstve. Štátna pomoc sa poskytuje priamou formou (dotáciou) poskytnutím nenávratných prostriedkov štátneho rozpočtu z rozpočtovej kapitoly MPRV SR podnikateľským subjektom; a nepriamou formou v zmysle §5 ods. 2 zákona č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov. Okrem toho môže byť poskytnutá aj minimálna pomoc, ktorá však v priebehu akéhokoľvek obdobia troch fiškálnych rokov neprekročí výšku 15 000 eur pre jeden podnik pôsobiaci v sektore výroby poľnohospodárskych výrobkov, 200 000 eur v sektore spracovania, marketing poľnohospodárskych výrobkov a v sektore lesného hospodárstva a 30 000 eur v sektore rybného hospodárstva. Štátna pomoc sa poskytuje na:

- činnosti v poľnohospodárskej prvovýrobe - činnosti v spracovaní poľnohospodárskych výrobkov a výrobe potravinárskych výrobkov - činnosti v marketingu poľnohospodárskych a potravinárskych výrobkov - investície na ochranu kultúrneho a prírodného dedičstva nachádzajúce sa v pôdohospodárskych podnikoch - nápravu škôd spôsobených nepriaznivými poveternostnými udalosťami a živelnou pohromou podľa osobitného predpisu v sektore pôdohospodárstva - výskum a vývoj v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve - činnosti v lesnom hospodárstve - činnosti zamerané na rozvoj vidieka - zamestnávanie znevýhodnených zamestnancov a značne znevýhodnených zamestnancov - činnosti v hospodárskom chove rýb

Podľa bodu e) a f) Štatútu PPA je okrem iného jej náplňou práce aj: “vykonávanie predbežnej a priebežnej finančnej kontroly na účely posúdenia žiadosti o poskytnutie podpory a overenie plnenia podmienok na jej poskytnutie a vykonáva následnú finančnú kontrolu v rozsahu zodpovedajúcom 5 % objemu poskytnutých finančných prostriedkov na Sektorový operačný program pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. ” ( .pdf , Štatút pôdohospodárskej platobnej agentúry, s. 4)

Spoločnú poľnohospodársku politiku EÚ ".. . upravujú 4 základné nariadenia, ktoré pokrývajú rozvoj vidieka, financovanie, priame platby poľnohospodárom a trhové opatrenia. Spolu by mali zabezpečiť potravinovú bezpečnosť, presadzovať udržateľné farmárčenie a postupy šetrné k životnému prostrediu, pomáhať rovnovážnemu vývoju a predchádzať tomu, aby sa z vidieckych oblastí stávali hladové doliny ."

PPA
riadi
PPA
Priame
projektových
Štátna
.pdf
Spoločnú poľnohospodársku politiku EÚ


To zvyšovanie zamestnanosti je najmä preto, lebo nemecká ekonomika šľape naplno.

Jozef Mihál spája pravdivý údaj o miernom náraste zamestnanosti na Slovensku s tým, že nemecká ekonomika "šľape" naplno. Podľa rôznych údajov za posledné dva roky sa však hovorí skôr o spomalovaní nemeckej ekonomiky a dokonca o rozdielnom vývoji slovenskej a nemeckej ekonomiky. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Podľa údajov Štatistického úradu, ktorý vedie štatistiku zamestnanosti, na Slovensku v prvom kvartáli 2013 pracovalo 2 327,7 tisíc ľudí, podľa posledných údajov z druhé kvartálu 2014 pracovalo na Slovensku 2 353,6 tisíc. Podľa doterajších informácií uverejnených v auguste tohto roku na stránke spolkového štatistického úradu začala nemecká ekonomika nečakane klesať, pričom HDP sa v období troch mesiacov do mesiaca jún znížila o 0,2% oproti predošlým trom mesiacom. Na základe uverejneného vyjadrenia agentúry Reuters je to " pre najväčšiu európsku ekonomiku, na ktorej závisí veľa slovenských firiem, prvý pokles po viac ako roku." "V roku 2012 zaznamenala nemecká ekonomika vplyvom dlhovej krizi v eurozóne výrazné spomalenie rastu až na 0,7 %. Pokles pokračoval taktiež na začiatku minulého roku, ale od polovice roku ho vystriedalo postupné oživenie", uviedli Hospodářske noviny v apríli tohto roku. Správy o spomalovaní a problémoch nemeckej ekonomiky priniesli Hospodárske noviny v decembri 2012 a auguste 2014, o spomalovaní píše aj Steen Jacobsen zo Saxo Banky v článku z mája 2014. Aj podľa údajov Eurostatu o raste HDP sa nezdá, že by Nemecko išlo naplno. V roku 2013 vykázalo rast iba 0,4 %, rok pred tým to bolo 0,7 %. Slovesko podľa rovnakých údajov rástlo v roku 2013 0,9 %, v roku 2012 1,8 %. Podľa článku uverejneného v auguste 2014 v denníku Pravda sa "nemecký ekonomický motor zadrel a slovenský beží", čo sa prejavilo nielen na raste hrubého domáceho produktu Slovenska v druhom štvrťroku 2014 o 2,5% . " Po očistení výsledkov o sezónne vplyvy sa HDP zvýšil oproti 2. štvrťroku 2013 o 2,4 % a oproti 1. štvrťroku 2014 o 0,6 %". Prieskumy zamestnanosti ukazujú, že oproti 2.štvrťroku 2013 došlo k nárastu o 1,4% a oproti 1. štvrťroku 2014 o 0,5%. Dátum zverejnenia analýzy: 29.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov
spolkového štatistického úradu
Hospodářske noviny
Hospodárske noviny
auguste
článku
Eurostatu
Pravda


Prijal sa zákon o hmotnej núdzi, ktorý hovorí o tom, že nič nikto nedostane sociálnu dávku bez toho, aby si odpracoval, že decká, ktoré nebudú chodiť do školy a budú mať rodičov, ktorí poberajú sociálne dávky, tak takisto ich dostávať nebudú a takisto že keď niekto bude mať sociálne dávky, to neznamená, že bude môcť mať priestupkovú imunitu.

Demagog.SK sa Vládnemu návrhu zákona o pomoci v hmotnej núdzi venoval už v minulosti ( O5M12 , 1. decembra 2013). Je pravdou, že novela zrušila priestupkovú imunitu, podmienila vyplácanie dávok s povinnou školskou dochádzkou detí poberateľ dávok v hmotnej núdzi. Taktiež pribudla povinnosť odpracovania dávky v hmotnej núdzi, ak bude práca poberateľovi ponúknutá. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Vládnemu návrhu


Vy ste (Smer-SD, pozn.) prakticky 10 rokov alebo 8 rokov nezvyšovali prídavky na dieťa.

Prídavky na dieťa sa od roku 2010 valorizujú , a to „v závislosti od zmeny životného minima tak, že suma prídavku na dieťa sa vynásobí koeficientom, ktorým sa upravili sumy životného minima.“

Túto zmenu zaviedlo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny počas vlády Ivety Radičovej, a nie počas vlády Smeru.

Kvôli tomu sa niekoľko rokov (2014-2017) prídavok vôbec nezvýšil , keďže sa nezvýšilo ani životné minimum. V ostatných rokoch sa zvyšoval iba o niekoľko desiatok centov.

(zdroj: peniaze.sk )

Okrem týchto navýšení naviazaných na valorizáciu za vlády strany Smer-SD nedošlo k inému mimoriadnemu zvýšeniu prídavku na dieťa. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

valorizujú nezvýšil peniaze.sk


Na druhý deň vyjde článok v novinách, kde sa ukáže, že všetkých 15 členov vedenia mladých demokratov SDKÚ sú vlastne na Úrade vlády, tak to je čo?

Denník Pravda uvádza: „Premiérka Iveta Radičová sa stále nevyjadrila, či angažovanie štyroch čelných predstaviteľov mládežníckej organizácie SDKÚ považuje za stranícku nomináciu. Úrad vlády odkázal, že obsadenie miest čelnými funkcionármi mládežníckej organizácie SDKÚ bolo transparentné a v zmysle zákona o štátnej službe. Šéfka tlačového odboru Ľubica Pilzová tvrdí, že na všetky dočasne obsadené miesta budú vypísané výberové konania. To sa týka aj podpredsedu Novej generácie Martina Turčana, ktorý vedie Správu zariadení. Predsedu mládežníkov SDKÚ Martina Kucbela do funkcie vedúceho služobného úradu vymenovala vláda, premiérka si ho podľa Pilzovej vybrala na základe odbornej kvalifikácie, skúseností a dôvery. Prácu na Úrade vlády si našla aj podpredsedníčka Novej generácie Ľubica Škorvaneková, ktorá vedie Kucbelovu kanceláriu, a podpredseda mládežníkov Lukáš Turčok, ktorý pracuje na osobnom úrade. So sekretárom Novej generácie Pavlom Turčanom Úrad vlády zase uzavrel príkaznú zmluvu.“

Pravda


...historický výrok premiéra Fica na jednej tlačovke, keď povedal- my v Smere, ak chceme, tak dokážeme byť majstri populizmu.

Tlačová beseda, na ktorej R. Fico povedal sa uskutočnila 28. júna 2011: ...vy dobre viete, že sme majstri v populizme. " vzápätí rýchlo dodal "... Ak teda chceme byť. "

povedal archíve


Treba ale povedať, že táto vláda, ako prvý zákon do parlamentu priniesla zákon, kde chcela riešiť eKaranténu, ktorý nakoniec Ústavný súd vyhlásil, že je neústavný tento zákon.

Zákon, ktorý spomína Peter Žiga, neriešil eKaranténu (tá funguje na inom princípe) - ale zber dát od mobilných operátorov bez súhlasu súdu. Ústavný súd ho navyše nezrušil - len pozastavil jeho účinnosť, dokým by nerozhodol o merite veci. Tvrdenie Petra Žigu preto hodnotíme ako nepravdivé. Prvý prijatý zákon 25. marca - na prvej riadnej schôdzi s programom - parlament na začiatku schválil tzv. lex korona, ktorý o.i. dal štátu možnosť zbierať od mobilných operátorov údaje o občanoch bez súhlasu súdu. Podľa tohto zákona mal Úrad verejného zdravotníctva môcť spracovať v anonymnej forme údaje o telekomunikácii, aby na základe nich vedel vytvárať štatistické modely vývoja pandémie. Úrad však mal môcť zbierať dáta (o.i. aj lokalizačné) aj neanonymne , a to „na účel identifikácie príjemcov správ, ktorým je potrebné oznámiť osobitné opatrenia (úradu)” - a len v tomto rozsahu. Pravdepodobne malo ísť o ľudí, ktorí sú pozitívne testovaní na koronavírus a ľudí, ktorí s nimi prišli do kontaktu. Mobilní operátori by tieto údaje museli poskytnúť Úradu verejného zdravotníctva na základe „odôvodnenej písomnej žiadosti”. ÚVZ by ich mohol zbierať, spracovávať a uchovávať do 31. decembra 2020. Zákon sa však netýkal tzv. eKarantény - teda nahradenia povinného pobytu v štátnom zariadení za domácu karanténu pod dohľadom mobilnej aplikácie. Aplikácia eKaranténa neposiela údaje o polohe mobilu Úradu verejného zdravotníctva, posiela mu iba informáciu o porušení karantény. Navyše, tento proces funguje na inom princípe - nie cez žiadosť u mobilného operátora (funguje aj pri zahraničných SIM-kartách). Údaje sa o zariadení sa automaticky odstránia po 21 dňoch. Ůstavnosť zákona Poslanci strany Smer sa obrátili na Ústavný súd, aby preskúmal novoprijatú časť zákona vlády Igora Matoviča, ktorá mala štátu umožniť zber dát z mobilov pri boji s koronavírusom. Preventívny plošný zber informácií považujú za priveľký zásah do súkromia. 13. mája 2020 - Ústavný súd pozastavil účinnosť časti tohto zákona. Skonštatoval , že „časť pozastavenej právnej úpravy nebola dostatočne určitá, pretože umožňovala štátnej moci spracúvať osobné údaje bez toho, aby bol jednoznačne vymedzený účel takého spracúvania a spôsoby nakladania s osobnými údajmi.” V ďalšej časti zase sudcom zasa „chýbali nevyhnutné garancie proti prípadnému zneužitiu spracúvaných osobných údajov.” Námietky sudcov však - rovnako ako napadnutá časť zákona - nesúviseli s eKaranténou. O tom, či boli ustanovenia skutočne protiústavné, mal súd rozhodnúť v samostatnom konaní. 18. mája však parlament prijal zmenu zákona, ktorá pôvodné podmienky zmenila. V konaní pred Ústavným súdom platí, že ak preskúmavaný právny predpis stratí platnosť pred vyhlásením nálezu vo veci, Ústavný súd konanie zastaví - a to sa stalo aj v prípade tohto zákona.

prvej schválil dal mal mal neanonymne Pravdepodobne by mohol neposiela odstránia obrátili pozastavil Skonštatoval stalo


Útoky boli vykonané v Paríži, vykonali ich Belgičania.

Je pravdou, že útoky v Paríži boli vykonané aj tromi ľuďmi belgického pôvodu, avšak v ďalších troch prípadoch išlo o Francúzov. Pravá identita jedného z útočníkov ostáva zatiaľ neznáma. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Správy hovoria o tom, že "Traja z atentátnikov boli Francúzi a dvaja z nich žili v Bruseli." ( TASR ) Útočníkmi boli Omar Ismail Mostefai (Francúz alžírskeho pôvodu), Salah Abdeslam a jeho bratia Ibrahim a Mohamed (v Belgicku narodení občania Francúzska), Bilal Hadfi (Francúz), Ahmad al Mohammad (pravá identita nie je zatiaľ známa), Samy Amimour (Francúz). Dátum zverejnenia analýzy: 23.11.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR boli


Toto sme už niekoľkokrát zažili, taký ošiaľ z toho nového. Pripomínam 3-4 roky dozadu, keď pán Procházka založil stranu, ten nás tiež predbehol len preto, lebo bol nový.

Strana # SIEŤ Radoslava Procházku sa ihneď po ohlásení jej vzniku stala najpopulárnejšou opozičnou stranou na Slovensku. Podľa prvého prieskumu , v ktorom figurovala, by jej dalo v máji 2014 hlas 13,3% opýtaných. Vo voľbách v roku 2016 však získala len 5,6% hlasov. Dôvodov, prečo nastal strmý vzostup a následne aj zostup preferencií tohto politického subjektu, môže byť mnoho. Nedá sa konštatovať, že dôvodom predbehnutia ostatných opozičných strán v prieskume bola novosť strany # SIEŤ. Navyše možno dodať, že Radoslav Procházka bol v rokoch 2010-2013 členom strany KDH . V súčasnosti neevidujeme žiadny prieskum, na základe ktorého by sa dal daný výrok potvrdiť či vyvrátiť. Hodnotíme ho preto ako neoveriteľný.

prieskumu voľbách KDH


Filiálku minister Počiatek nezrušil len tak z nejakého ľahkého rozhodnutia, ale hrozilo to, že Európska komisia nám nepreplatí tieto náklady. To znamená nebola odsúhlasená žiadosť o nenávratný finančný príspevok a boli tam indície, že takáto cesta nevedie na preplatenie z eurofondov.

Podobný výrok overoval Demagog.sk už v minulosti ( V politike , 24. februára 2013). Je pravdou, že boli identifikované viaceré riziká, ktoré ohrozovali schválenie projektu zo strany EK. Išlo predovšetkým o otáznu vhodnosť, účelnosť a udržateľnosť projektu, predlžovanie procesu, ako aj chýbajúce stavebné povolenia. EK by neodstránením rizík nepreplatila projekt. SITA , 20. novembra 2012: " Železnice vyhlásili verejnú súťaž na prvú časť projektu Filiálka vo februári tohto roka (roka 2012, pozn.) . Ministrom dopravy bol vtedy ešte Ján Figeľ (KDH). Ponuky siedmich uchádzačov sa otvárali 23. júla, pričom predpokladaná cena prác plánovaných na tri roky bola 424 mil. eur bez dane z pridanej hodnoty." Ján Figeľ, ešte ako minister dopravy vyhlásil tender na prvú časť projektu Filiálka vo februári 2012. V auguste 2012 hovorca Ministerstva dopravy vyhlásil , že štúdia o uskutočniteľnosti je stále v procese spracovávania. Inými slovami, ŽSR vyhlásili tender skôr ako bol známy výsledok štúdie o uskutočniteľnosti, o ktorej Ján Počiatek informoval v októbri 2012. Železnice SR vyhlásili tender na ministrovania J. Figeľa, ešte pred výsledkom štúdie o uskutočniteľnosti. Aktualizácia z 31. decembra 2012 projektu prepojenia železničného koridoru TEN-T s letiskom a železničnou sieťou v Bratislave hovorí o zastavení časti A - Bratislava predmestie-Bratislava filiálka-Bratislava Petržalka. "Na základe výsledkov štúdie realizovateľnosti IDS Bratislava, ktorá bola vypracovaná v zmysle požiadaviek Európskej komisie a technických expertov EÚ (JASPERS) bol projekt vyradený z OPD na roky 2007-2013. Všetky práce sú zastavené." Návrh revízie Operačného programu Doprava 2007 - 2013: "Úspešná implementácia projektu Bratislava Predmestie – Bratislava Filiálka bola vzhľadom na predpokladaný objem finančných prostriedkov potrebných na jeho realizáciu (424 mil. Eur, 76 % alokácie PO 4) rozhodujúca pre vyčerpanie prostriedkov alokovaných v prioritnej osi.2. V súvislosti s prípravou implementácie tohto projektu boli identifikované viaceré riziká, ktoré ohrozovali schválenie projektu zo strany Európskej komisie (EK) a ukončenie realizácie stavebných prác do konca programového obdobia . - Vzhľadom k neexistencii aktualizácie štúdie realizovateľnosti, ktorá by potvrdzovala vhodnosť, účelnosť a udržateľnosť zvoleného variantu projektu ... - Možné predlžovanie procesu verejného obstarávania uplatňovaním námietok zo strany jednotlivých uchádzačov/záujemcov zapojených do verejnej súťaže a tým ohrozenie ukončenia výstavby projektu do konca obdobia oprávnenosti výdavkov... - Absencia stavebných povolení potrebných na začatie výstavby." Ministerstvo dopravy v októbri 2012 informovalo o negatívnych záveroch štúdie Filiálka s novou železničnou stanicou, na základe ktorých sa Filiálka sa v aktuálnom programovom období nezrealizuje. SITA , 20. novembra 2012: "Projekt Filiálka má podľa štúdie síce určitú perspektívu, ale nie s takými technickými parametrami, s akými bol navrhnutý." Dátum zverejnenia analýzy: 24.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
SITA
vyhlásil
Aktualizácia
Návrh
informovalo
SITA


Nás sa to týka veľmi priamo, veď my máme viac než miliardu eur ročného obratu s Ukrajinou...

Podľa správy Ministerstva zahraničných vecí SR, ktoré prebralo údaje od ŠÚ SR a Ministerstva hospodárstva SR bol ročný obrat (s.3) medzi Ukrajinou a Slovenskou republikou v roku 2012 1 035,40 mil. EUR. Z tohoto obratu tvoril vývoz po zaokrúhlení 442 mil. eur a dovoz 593 mil. eur.

správy


...lebo my berieme prakticky všetku ropu z Ruskej federácie.

Podľa Euractiv.SK (11. marca 2014) odvolávajúceho sa na štatistiky Eurostat bola závislosť Slovenska na rope a ropných produktoch z Ruskej federácie 90 %. Slovensko prepravuje ropu cez ropovod Družba v celkovom objeme 6-5 miliónov ton, v roku 2012 to bolo 5,4 mil. ton. Podľa štatistickej ročenky EU Energy in figures , Slovensko malo v roku 2012 import ropy a ropných produktov na úrovni 6,47 mil. ton. Ak však zoberieme do úvahy len surovú ropu (crude oil) a nie ropné produkty tak podľa štatistík Eurostat (Imports (by country of origin)) ide o úplnú závislosť. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 08.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Euractiv.SK
EU Energy in figures
Eurostat


Mám na mysli menšiny aj iné, nie iba maďarskú komunitu. Tie čísla sú alarmujúce. Počas 10 rokov alebo 20 rokov rapídne ubúda predstaviteľov menšín.

Je pravdou, že podiel všetkých menšín (nezistené nezapočítané) sa od posledného sčítania v roku 1991 znížil z 14,2% resp. 13,2 v sčítaní ľudu v roku 2001 na 12,3% v roku 2011. Každých 10 rokov teda klesne podiel predstaviteľov menšín spolu na celkovej populácii o 1 p. b. Tento pokles je spôsobený poklesom maďarskej menšiny, ktorej podiel na populácii poklesol za 20 rokov o 2,8 p.b. Počet (aj podiel na populácii) rastie u menšín rómskej a rusínskej. Práve tento nárast u týchto menšín spôsobil, že pokles podielu menšín na Slovensku za 20 rokov bol "len" 1,9 percentuálneho bodu. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Sčítanie ľudu prebehlo v rokoch 1991, 2001 a 2011.né údaje: Podľa údajov štatistického úradu je vývoj zloženia obyvateľstva nasledovný (počet osôb v tis.): Za posledné roky došlo k postupnému poklesu len u niektorých menšín, ako napríklad maďarskej, ale napríklad pri rómskej menšiene môžme hovoriť o náraste. Bárdoš hovorí o menšinách ako takých, keby sme sa však pozreli na zastupiteľov menšín v NR SR tak zistíme, že podľa údajov Národnej Rady Slovenskej Republiky a Správy o postavení a právach príslušníkov národnostných menšín (s. 57) je počet poslancov patriacich k národnostným menšinám nasledovný: Na základe tabuľky možno konštatovať, že počet poslancov maďarskej národnosti sa zmenšil, ale napríklad počet poslancov rómskej či rusínskej národnosti sa zvýšil. Dátum zverejnenia analýzy: 09.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Sčítanie ľudu
štatistického úradu
Národnej Rady
Správy


V rokoch 2006 až 2011 nám narástol deficit na neuveriteľných 1,5 miliardy eur (v rezorte obrany pozn.)

Marián Mikluš (bývalý náčelník Generálneho štábu ASR) vo svojom článku (.pdf) tvrdí, že " prepad armády a deficit zdrojov dosiahol viac ako 1,5 mld. eur. " MO SR : "Za dva roky došlo na Slovensku ku kráteniu rozpočtu pre kapitolu obrany o 40%, rozpočtové nožnice v rezorte obrany viedli v rokoch 2002 – 2010 k akumulácii vnútorného deficitu 1,5 miliardy EUR“ vysvetlil diplomatom štátny tajomník MO SR (Róbert Ondrejcsák)." Hoci R. Ondrejcsák uvádza dlhšie obdobie za ktoré mal byť deficit naakumulovaný, stav deficitu k dnešnému dňu je totožný, navyše potvrdený aj M. Miklušom. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

článku
MO SR


Pokiaľ ruské vojská sa nepriblížili k ukrajinskej hranice, nikto nebol ochotný viesť s Moskvou žiadny dialóg.

Výrok poslanca Smeru-SD Mariána Kéryho hodnotíme ako nepravdivý. Poslanec nehovorí pravdu o skutočnosti, že by Západ nerokoval s Ruskom pred tým, než opakovane vyslalo viac ako 100 tisíc vojsk k hraniciam s Ukrajinou. Dialóg medzi stranami prebiehal a prebieha neustále, či už na bilaterálnej alebo multilaterálnej úrovni.

Datovať pohyby ruských vojsk v súvislosti s aktuálnou situáciou môžeme ešte k aprílu 2021. Rusko vtedy zhromaždilo na hraniciach s Ukrajinou a tiež na anektovanom polostrove Krym približne 150 tisíc vojakov. Neskôr Rusko tieto jednotky stiahlo .

Aktuálna situácia je bezprostredne spojená s ďalšou vlnou presunu ruských vojsk. Tá sa začala v novembri roku 2021 a počet vojakov nie je presne známy, v posledných dňoch sa však jedná určite o viac ako 100 tisíc vojakov, niekoľko tisíc kusov ťažkej techniky a letectva. Presuny vojakov od novembra dokazujú aj satelitné snímky.

Súčasťou presunu vojsk k hraniciam Ukrajiny sú aj vojenské cvičenia ruskej armády. Takto bolo napríklad uskutočnené vojenské cvičenie s účasťou približne 6000 vojakov a 60 bojových lietadiel na juhozápade Ruska a na polostrove Krym.

Výrok poslanca Kéryho o neexistencií dialógu medzi Ruskom a Západom nie je založený na pravde. Môžeme povedať, že sa rokovania medzi oboma stranami zintenzívnili po vojenských manévroch ruskej armády pri hraniciach Ukrajiny, to je však pri eskalácií napätia v medzinárodných vzťahoch typická črta pri snahe o mierové riešenie situácie.

Rusko, Ukrajina, Francúzsko a Nemecko sa stretávajú v tzv. Normandskom formáte od roku 2014 s cieľom vyriešiť konflikt na Donbase.

Veľmi dôležitým zoskupením pre multilaterálne jednania je Rada NATO - Rusko, kde sa rokuje o bezpečnostných a vojenských aspektoch spolupráce v Európe. Rokovania Rady NATO - Rusko sa uskutočnili trikrát v rokoch 2016 a 2017. Ďalšie dve stretnutia sa odohrali v roku 2018 a 2019.

Základom pre dialóg medzi európskymi krajinami je aj Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE), ktorej členmi sú, okrem iných, Rusko, Ukrajina, ale aj USA. Od vypuknutia konfliktu na Ukrajine v roku 2014 sa štáty OBSE stretli niekoľkokrát, pričom často sa riešil práve konflikt na Ukrajine. Rokovania ministrov zahraničných vecí sa v OBSE uskutočňujú raz ročne.

Neodmysliteľnou súčasťou pri udržiavaní dialógu s Ruskom sú však aj bilaterálne rokovania, najznámejšie na úrovni USA - Rusko. Prezidenti oboch krajín sa stretli napríklad v roku 2018 v Helsinkách . Súčasťou aktuálnej situácie už bolo stretnutie medzi Joe Bidenom a Vladimirom Putinom v Ženeve v júni 2021.

Vzhľadom k uvedeným informáciám hodnotíme výrok poslanca Kéryho ako nepravdivý.

zhromaždilo stiahlo ďalšou počet dokazujú cvičenie formáte zoskupením uskutočnili členmi často konflikt Helsinkách stretnutie


Zrekonštruovali sme zimný štadión (za primátorovania J. Slotu, pozn.).

Posledná výrazná vnútorná rekonštrukcia zimného štadiónu prebehla v roku 2007 . V tomto roku už Slota nebol primátorom. Demagog.SK nezistil informácie, či prebehla rekonštrukcia štadiónu za 16 rokov primátorovania J. Slotu.


Chcem povedať, že tento návrh zákona už je od roku 2008, čiže je tam 10-ročné prechodné nejaké obdobie, 2008 to bolo prijaté...

Novela tzv. školského zákona č. 245/2008 Z.z., ktorá určila 5 % kvótu na prijímacie konanie žiakov z daného populačného ročníka pre 8-ročné gymnázia, bola prijatá 22. mája 2008. Táto zmena však mala nadobudnúť platnosť až po trojročnom prechodnom období, presne do začiatku školského roku 2011/ 2012. Zavedenie kvót bolo odkladané celkovo trikrát (v roku 2011, 2014 a 2015) a podľa súčasného znenia školského zákona má 5 % kvóta platiť od školského roku 2018/2019, čo predstavuje od prijatia zákona 10 rokov. 7. februára 2018 NR SR schválila návrh zákona, s čím Bratislava dostala výnimku, aby sa mohlo v hlavnom meste prijať do prvého ročníka osemročných gymnázií do desať percent piatakov. Výnimka platí len pre školský rok 2018/2019. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 05.02.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Novela nadobudnúť súčasného schválila


... pretože na to sa stále zabúda, že ideme dať eurovalu jednu obrovskú kompetenciu, aby mohli požiadať o pomoc aj tie krajiny, ktoré sa dokážu štandardne refinancovať na finančných trhoch, ale ich bankové systémy sa dostali do problémov, čiže sú vlastne otvorené, sú otvorené dvere, aby Francúzi a Nemci požiadali euroval o peňažné zdroje o záchranu ich domácich francúzskych a nemeckých bankových systémov ...

Podľa webu financeportal.eu

"Národná rada SR však o ňom ešte nerokovala. Nový dodatok je takisto prezidentskou zmluvou a vyžaduje súhlas Národnej rady SR. Na vykonateľnosť dodatku v slovenských podmienkach bude ešte potrebné schváliť novelu zákona o špecifických štátnych zárukách, ktorú už minister financií na rokovanie vlády raz predložil, ministri o nej však vtedy nerokovali.

Nový dodatok pritom zavádza napríklad univerzálny inštitút Dohody o finančnej pomoci, ktorá nahradí doterajšiu Dohodu o úvere vzhľadom k tomu, že poskytovanie úverov už nebude jediným prostriedkom poskytovania finančnej pomoci. „ Pomoc sa bude poskytovať prostredníctvom predbežných nástrojov aj štátom eurozóny, ktoré sú relatívne zdravé a ktoré potrebujú pomôcť refinancovať svoj dlh bez toho, aby sa podlomila dôvera v trh,“ konštatuje sa v návrhu.

Dodatkom sa tak rozšíri možnosť Európskeho finančného stabilizačného nástroja(EFSF), teda eurovalu, poskytovať úverové linky aj týmto relatívne zdravým štátom, ďalej sa zavedie možnosť rekapitalizácie finančných inštitúcií členského štátu eurozóny prostredníctvom úveru čerpaného v mene vlády takéhoto členského štátu, nákupu dlhopisov na sekundárnych trhoch na základe analýzy Európskej centrálnej banky alebo prostredníctvom nákupu dlhopisov na primárnych trhoch.

„ EFSF takto preventívne pomôže aj takémuto štátu udržať sa na trhu bez toho, aby tento štát, podobne ako Írsko, Portugalsko a Grécko, neskôr nepožiadal o pomoc v rámci prvotného konceptu EFSF. Akákoľvek finančná pomoc štátu prostredníctvom EFSF je však podmienená prísnym plnením podmienok, za ktoré bude zodpovedať samotný štát, aj keď by bola finančná pomoc určená primárne súkromnému finančnému sektoru,“ konštatuje sa v návrhu."

Podľa webu financeportal.eu


Štát aj za vás aj za mňa aj za predchodcu míňal na právnické kancelárie desiatky miliónov eur, alebo na tieto súdne spory.

Štát skutočne zaplatil za právnické služby ohľadom sporov so zdravotnými poisťovňami v priebehu niekoľkých rokov sumy v rádovo desiatkách miliónov, výrok Ivana Uhliarika preto považujeme za pravdivý. Health Policy Istitute uvádza 6. 10. 2010: Na základe zákona o slobodnom prístupe k informáciám sme z Ministerstva financií SR získali informáciu o dosiaľ vyplatených úhradách slovenským a zahraničným právnickým kanceláriám, ktoré zastupujú Slovenskú republiku v arbitrážach o zisku zdravotných poisťovní s vlastníkmi ZP Union a ZP Dôvera. Za necelé dva roky (2009 – september 2010) bolo na právne služby vynaložených 11 292 931,28 € (cca 340 mil. Sk). Podobne v spore so ZP UNION podľa správy Health Policy Institute štát vyplatil v období od 5. 2. 2009 do 15. 3. 2012 13 miliónov eur. Spor s poisťovňou Dôvera, ktorej akcionárom je spoločnosť Penta, Slovenská republika vyhrala v októbri 2011, výdavky sporov preto zaplatí Penta: 5,5 milióna eur za právne zastupovanie SR a 250 tisíc eur ako preddavok, z ktorého sa hradili trovy tribunálu ( sme.sk ). Arbitráž s poisťovňou Union, resp. jej akcionárom, ešte prebieha. Portál sme.sk uvádza 5. 8. 2012 ako celkovú sumu minutú na štátom na právne zastupovanie " viac ako 20 miliónov eur ". Dátum zverejnenia analýzy: 01.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

uvádza

správy

sme.sk

sme.sk


Aby keď pôjdem Gagarínke, tak som sa dostal s tým trolejbusom z Vrakune do centra mesta podstatne rýchlejšie. Dá sa to usporiadať, dá sa to urobiť (autobusový pruh, pozn.), skúšali sme, zatiaľ to naráža na odpor polície, ktorá musí dať na to súhlas.

Mesto Bratislava skutočne zamýšľalo vyhradiť autobusový pruh na Gagarinovej ulici. Tento projekt však bol zastavený Krajským dopravným inšpektorátom. Výrok hodnotíme ako pravdivý. TASR , 15. júla 2012: "Bratislavský magistrát začne od septembra rozširovať jazdné pruhy pre verejnú dopravu. Vytypoval 13 úsekov I. a II. triedy. Najvýraznejšie sa majú zmeny prejaviť na Gagarinovej ulici, ktorú by trolejbusy mali po novom prejsť za polovičný čas, ako je tomu v súčasnosti. Pripravované zmeny navrhuje novovytvorená poradná komisia primátora pre verejnú dopravu." "Najprv chceme vytvoriť jazdný pruh na Gagarinovej ulici počas dopravných špičiek. Cez víkend ste totiž z Vrakune a z Dolných honov v centre mesta za 15 minút, no počas rannej a popoludňajšej špičky je to aj trojnásobok. V septembri je týždeň mobility a radi by sme sa pokúsili spustiť tento pilotný úsek. Ak nebudeme dostatočne pripravený na základe podrobnej analýzy, tak ho zavedieme až s dopravnou politikou parkovania, ktorú predpokladáme spustiť od 1. apríla 2013. Pripravujeme aj analýzu vyhradených jazdných pruhov na vnútornom mestskom okruhu, na uliciach Štefánikova, Šancová a Karadžičova. Ak bude odozva pozitívna, úseky zrealizujeme," vyjadril sa hlavný dopravný inžinier magistrátu Tibor Schlosser. Hlavným cieľom systému mestskej hromadnej dopravy mesta Bratislava na programové obdobie 2011-2014 bolo realizovanie projektov preferencie MHD(vyhradené jazdné pruhy pre MHD tzv. „bus“ pruhy, úpravy cestných svetelných signalizácií v prospech MHD, spoločné zastávky pre električky, trolejbusy a autobusy t.j.“prestupné terminály“). Komisia mesta pre verejnú dopravu odporučila realizovať projekty vyhradených pruhov na Patrónke, Gagarinovej, Šancovej, Karadžičovej a Štefánikovej ulici. Projekty BUS pruhov neodsúhlasil Krajský dopravný inšpektorát. Zrealizované boli projekty preferencie električkovej dopravy na račianskej a vajnorskej radiále. (. pdf , s. 73) Iný príklad - Štefánikova ulica SITA , 1. júna 2013: "Autobusový pruh na Štefánikovej ulici v Bratislave, ktorý mesto plánovalo vyhradiť v prvej polovici tohto roka, zatiaľ nebude. Vyznačenie BUS pruhu totiž brzdia pripomienky Krajského dopravného inšpektorátu. Inšpektorát odmietol napríklad spojenie MHD a cyklistov do jedného pruhu. Krajskému dopravnému inšpektorátu sa tiež nepozdáva zámer magistrátu zvyšovať cestnú rýchlosť vozidiel MHD jazdou v BUS pruhu," informoval hovorca mesta Bratislava Stanislav Ščepán. Dátum zverejnenia analýzy: 12.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR pruh pdf SITA


88 % turistov podľa prieskumu tvrdí, že by sa radi vrátili do tohto mesta.

Primátor Milan Ftáčnik mal zrejme na mysli prieskum ( pdf . s. 23), ktorý uskutočnila Ekonomická univerzita v Bratislave v máji 2014. V prieskume sa vyjadrilo 85,5 % opýtaných, že by sa radi do Bratislavy vrátili. Ftáčnik mierne navyšuje toto číslo. Keďže ide o pomerne malé navýšenia a zásadne si nevylepšuje argumentačnú pozíciu, výrok hodnotíme ako pravdivý. Prieskum sa týkal toho, ako dlho turisti zostávajú v Bratislave, ako hodnotia pobyt v meste či koľko peňazí utrácajú. Prieskum uvádza: "Až 98,5 percenta opýtaných je s návštevou Bratislavy spokojných až veľmi spokojných a 85,5 percenta by sa chcelo ešte do Bratislavy vrátiť (37 percent sa vyjadrilo, že ich opätovná návšteva je veľmi pravdepodobná)." Dátum zverejnenia analýzy: 12.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf


10% príjmov štátneho rozpočtu vynakladá Slovenská republika na náklady na obsluhu verejného...

J. Kollár na jednej strane správne uvádza, že náklady na obsluhu dlhu predstavujú približne 10% príjmov štátneho rozpočtu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa návrhu zákona (príloha č. 1 návrh zákona) o rozpočte na rok 2014 sú celkové príjmy štátu 13 836 793 267 eur. Štát má tzv. dlhovú službu (príloha číslo 4, strana 30), ktorá sa používa na financovanie dlhu centrálnej vlády a na krytie potrieb štátneho rozpočtu pri čo možno najnižších nákladoch v súlade s primeraným stupňom rizika. Na túto službu štát využíva 1 398 174 765 eur, čo je 10% celkových príjmov štátu. Dátum zverejnenia analýzy: 14.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

návrhu zákona
dlhovú službu


… v porovnaní so stranami PS/SPOLU, Za ľudí a SaS máme 3× menej ľudí z Bratislavy v prvej desiatke, ako oni. Čiže my naozaj máme dvoch ľudí, oni majú v priemere 6 ľudí v prvej desiatke z Bratislavy.

Strana OĽANO má v prvej desiatke kandidátky dvoch Bratislavčanov. Strany SaS, Za ľudí a kolícia PS-Spolu majú v prvej desiatke kandidátky v priemere šiestich Bratislavčanov. Strana OĽANO ich má len dvoch, teda tri krát menej. Tvrdenie Igora Matoviča preto hodnotíme ako pravdivé. Na kandidátnej listine strany OBYČAJNÍ ĽUDIA a nezávislé osobnosti (OĽANO), NOVA, Kresťanská únia (KÚ), ZMENA ZDOLA sú v prvej desiatke dvaja kandidáti z Bratislavy – Karol Kučera a Anna Remiášová. V prvej desiatke kandidátky koalície Progresívne Slovensko a SPOLU – občianska demokracia je šesť Bratislavčanov. Sú to Michal Truban, Miroslav Beblavý, Ivan Štefunko, Zora Jaurová, Simona Petrík a Martin Dubéci. Celkom päť kandidátov z Bratislavy je v prvej desiatke kandidátky strany Za ľudí. Sú to Veronika Remišová, Jana Žitňanská, Michal Luciak, Mária Kolíková a Tomáš Valášek. Sloboda a solidarita má spomedzi týchto strán v prvej desiatke najviac - až sedem Bratislavčanov. Sú nimi Richard Sulík, Lucia Ďuriš Nicholsonová, Bratislav Gröhling, Alojz Baránik, Jana Cigániková, Peter Cmorej a Juraj Droba.

listine kandidátky kandidátky desiatke


...kompetenciu na zrušenie amnestií Národná rada nemá, že budeme prvý štát, ktorý pristúpi na hrane k takému zrušeniu, ktoré musí potvrdiť Ústavný súd (...).

Otázka zrušenia amnestií Národnou radou SR je právnicky problematická otázka, na ktorú majú odlišní odborníci odlišný názor. Viacerí tvrdia, že Národná rada, nemôže zrušiť amnestie a podľa Ústavy SR, ako nositeľ zákonodarnej moci takúto právomoc ani nemá. Slovensko by však v prípade ich zrušenia Dankom spomínanou cestou nebolo prvé. Stalo sa tak už v Argentíne a Uruguaji. Preto výrok predsedu parlamentu hodnotíme ako nepravdivý. Podľa JUDr. Petra Šamka NR SR nemá právomoc zrušiť amnestie: "Rozhodnutie prezidenta o amnestii by sa celkom určite nemalo zrušovať prostredníctvom ústavného zákona, či prostredníctvom akejkoľvek zákonodarnej aktivity parlamentu. A rovnako tak je neprijateľné, aby parlament rušil zákonom (a je bez významu, že ho označí za zákon ústavný) právoplatné rozhodnutia orgánov činných v trestnom konaní, či súdov v trestnom konaní, ktoré boli vydané v konkrétnej trestnej veci, respektíve aby rušil ich účinky." V minulosti sa aj Andrej Danko vyjdaril, že parlament nemôze amnestie zrušiť:„Nikto kompetentný, za takého považujem Ústavný súd a senát, nikdy nepovedal, že NRSR môže zrušiť amnestie ústavným zákonom. To je fetiš, ktorý sa zažil v spoločnosti ako riešenie zúfalých politikov, ktorí to chceli riešiť a hovorili ľuďom, že je to možné," povedal Danko na tlačovej konferencii v parlamente. Peter Kubina poukazuje na to, že vo viacerých prípadoch, ktorých skutková podstata je podobná ako v prípade Mečiarových amnestií, rozhodoval Európsky súd pre ľudské práva. Rozsudky Streletz, Kessler a Krenz proti Nemecku a Polednová proti Českej republike by podľa neho mohli byť zároveň precedensmi v prípade, že by amnestie posudzoval tento súd. V Latinskej Amerike v minulosti rozhodoval Inter-americký súd pre ľudské práva o zrušení amnestií, ktoré udelili vlády týchto štátov samé na seba počas diktatúr. K zrušeniu amnestií došlo v Argentíne v roku 2005. Po tom, čo ich zrušenie odsúhlasili obe komory parlamentu, Najvyšší súd definitívne rozhodol, že zákony o amnestiách boli nezákonne. Ide o amnestie z obdobia po vojenskej diktatúre, ktorá trvala od roku 1976 do 1983, a počas ktorej zmizlo 14000 osôb. Po znovunastolení demokracie sa začali snahy o stíhanie členov vojenských júnt za únosy, týranie a vraždy, čoho výsledkom boli násilné vojenské nepokoje. Vtedajší prezident Raúl Alfonsín sa túto situáciu pokúsil upokojiť vydaním dvoch zákonov. V roku 1986 vydal prvý zákon, ktorý stanovil 60-dňový limit na začatie nových stíhaní. Keďže tento zákon nepomohol zmariť vyšetrovanie, prezident vydal druhý zákon v roku 1987, ktorým automaticky udelil imunitu všetkým členom armády, okrem najvyšších veliteľov. Takmer rovnaká amnestia bola zrušená aj v Uruguaji v roku 2011. Tá pochádza z roku 1986 a taktiež ospravedlňuje zločiny vojenskej diktatúry, ktorá trvala od roku 1973 do 1985. Skupina IELSUR, ktorá sa zaoberá ľudskými právami, obviňuje 90 bývalých militantov z vrážd a únosov podozrivých ľavicových oponentov vtedajšieho režimu. Stovky vojakov sú skupinou 28 žien obviňovaní zo sexuálneho zneužívania v nápravných centrách. Dátum zverejnenia analýzy: 27.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Petra Šamka
Peter Kubina
Argentíne
Uruguaji


(Po roku 2005, keď Kiska nebankovku a splátkové firmy predal, ale naďalej pôsobil v Dozornej rade Consumer Finance Holdingu,) čelil holding pokutám od Slovenskej obchodnej inšpekcie. Tá mala viacero výhrad k rôznym produktom. „O skutočnej cene a podmienkach spotrebiteľského úveru sa spotrebiteľ dozvedá až zo splátkového kalendára, ktorý je mu však doručovaný až po podpise zmluvy, kedy už nemôže zrušiť účinky svojho konania,“ napísala Slovenská obchodná inšpekcia v rozhodnutí o udelení pokuty pre Consumer Finance Holding.

Consumer Finance Holding (CSI) bol v poslednom období skutočne viackrát pokutovaný Slovenskou obchodnou inšpekciou (SOI) v správnom konaní. Napríklad v roku 2009 Ústredný inšpektorát SOI v odvolacom konaní rozhodol (.rtf) o pridelení pokuty vo výške 3500 eur, pretože spoločnosť porušila "zákaz ukladania spotrebiteľovi povinnosti bez právneho dôvodu keď spotrebiteľovi pri predčasnom splatení úveru uložil povinnosť nahradiť škodu, ktorá vznikla účastníkovi konania pri predčasnom ukončení zmluvného vzťahu."

Obdobne v roku 2011 bolo Ústredným inšpektorátom SOI potvrdené (.rtf) rozhodnutie jej prešovského oddelenia, čím dostal CSI pokutu vo výške 10000 eur za "porušenie zákazu používania nekalej obchodnej praktiky, ktorá je v rozpore s požiadavkami odbornej starostlivosti a nekalej obchodnej praktiky vo forme klamlivého konania vo vzťahu k cene služby a k spôsobu jej výpočtu podľa § 7 ods. 1 v nadväznosti na § 7 ods. 2 písm. a) a § 8 ods. 1 písm. d) zákona o ochrane spotrebiteľa."

rozhodol
potvrdené
septembra 2012
decembra 2013


Na podporu dlhodobo nezamestnaných a zvýšenie ich motivácie zamestnať sa bol zavedený dočasný súbeh pomoci v hmotnej núdzi a mzdy. Súbeh viacerých opatrení zvyšuje mesačný príjem bývalého dlhodobo nezamestnaného človeka o bezmála 100 eur, pri dvojici potenciálne až o 132 eur.

Dočasný súbeh pomoci v hmotnej núdzi a mzdy vyplýva zo zákona , 308/2014 Zb., ktorý je v platnosti od začiatku roka 2015. Nárok na pomoc v hmotnej núdzi majú pôvodne dlhodobo nezamestnaní, ktorých zárobok nepresiahne dvojnásobok minimálnej mzdy. Zákon sa taktiež vzťahuje na osoby, ktoré nepracujú viac ako 12 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov a nie sú evidované na úrade práce ako nezamestnané. Bývalý dlhodobo nezamestnaný človek si vďaka týmto opatreniam môže ku mzde dočasne ešte prilepšiť aj o pomoc v hmotnej núdzi. Napriek tomu, že výrok uvádza čísla nekonkrétneho prípadu, je možné takéto prilepšenie dosiahnuť a preto výrok hodnotíme ako pravdivý. Prvých šesť kalendárnych mesiacov majú mať takéto osoby nárok na osobitný príspevok vo výške 126,14 € mesačne a ďalších šesť kalendárnych mesiacov majú nárok na príspevok v sume 63,07 € mesačne. Zákon však vylučuje súbeh poskytovania pomoci v hmotnej núdzi a osobitného príspevku. Ak teda pôvodne dlhodobo nezamestnaný dostane osobitný príspevok, nemá už nárok na čerpanie dávok v hmotnej núdzi. Podľa predošlej podoby zákona, mal pôvodne dlhodobo nezamestnaný nárok na polročné poberanie osobitného príspevku v sume 63,07 eura v prípade, ak jeho hrubá mzda nepresahovala trojnásobok minimálnej mzdy. Nie je teda celkom jasné, čo je myslené pod výrokom ´ bezmála 100 €, pri dvojici potenciálne až o 132 eur ´. Kedže čerpanie dávok v hmotnej núdzi sa poberaním osobitného príspevku vylučuje, jednotlivec si ´prilepší´ maximálne o rozdiel medzi pôvodným a súčasným príspevkom v sume 63,07 € mesačne, a to iba v priebehu prvých 6 mesiacov. V prípade, že by v domácnosti poberali takýto príspevok dve osoby, počas prvých 6 mesiacov môžu spoločne dostávať o 126,14 € viac. Dátum zverejnenia analýzy: 16.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

zákona pomoc predošlej


My sme, áno, dosiahli vlani zvýšenie štvrté, piate v Európe, ale treba povedať, napríklad v Spojenom kráľovstve išla minimálna mzda vlani hore o 128 eur. Sú tu krajiny, 40 eur - Litva, 35 eur - Estónsko, Česi išli tiež 22 eur, 28 išli Rumuni, 28 my.

Minister Richter spomína 6 krajín Európy, medzi nimi aj Slovensko, a ich zvýšenie minimálnej mzdy v roku 2015 oproti roku 2014. Podľa údajov eurostatu hodnoty spomenuté Richterom s prihliadnutím na zaokrúhlenie možno označiť za zhodné. Ako informovala SITA , Slovensko patrí ku krajinám, ktoré dosiahli najvyššie zvýšenie minimálnej mzdy. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Pre porovnanie výšky nárastu minimálnej mzdy medzi krajinami Európy si pomôžeme štatistikou eurostatu . Richterom spomenuté krajiny sme dali do tabuľky. Údaje sú uvádzané v eurách. Minimálna mzda na Slovensku sa zvýšila v januári tohto roku z 352 eur v hrubom na 380 eur v hrubom. Nariadením vlády zo dňa 15.10.2014 sa stanovila aj minimálna hodinová mzda za odpracovanú hodinu na 2,184 eura. Dátum zverejnenia analýzy: 04.05.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

eurostatu
SITA
eurostatu
Slovensku
zvýšila
Nariadením vlády


...17 miliónov ľudí k takým nešťastným rozhodnutiam (voľba za Brexit, pozn.)...

Britské referendum, kde sa rozhodovalo o zotrvaní alebo o vystúpení Veľkej Británie z EÚ sa konala 23. júna 2016. Referenda sa zúčasnilo 72,2% registrovaných voličov, za odchod (Brexit) hlasovalo 52 %, čiže 17 410 742 voličov, kým za zotrvanie hlasovalo 48 % voličov. Výrok Klusa preto hodnotíme ako pravdivý.

Referenda


(...) hodnotiace správy pri Maďarsku a Poľsku sa nezhodujú. Pri Poľsku sa riešili aj ekonomické parametre, pri Maďarsku aj nedostatky v demokracii a problematika migrantov.

Je pravda, že hodnotenie situácie v Maďarsku a Poľsku zo strany Európskej únie, resp. Európskej komisie (EK) sa v mnohých bodoch nezhoduje. EK v obidvoch prípadoch posudzovala stav demokracie. V prípade Poľska sa však zaoberala stavom súdnictva v krajine, nie ekonomickými parametrami. Naopak, v prípade Maďarska posudzovala aj ekonomické aspekty. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. V prípade Maďarska výbory posudzovali nasledovné parametre:

Maďarska
rozpočtovú kontrolu
Poľska
riešil


tu treba podotknúť, že to boli rámcové zmluvy, tam sa ešte nečerpali tie milióny, o ktorých hovorí pán Blaha,

Michal Šípoš hovorí o zmluvách, ktoré po voľbách uzatvorila advokátska kancelária Michala Miškoviča s rezortmi resp. úradmi pod kontrolou nominantov OĽaNO. Ich plnenie do veľkej miery ešte neprebehlo, väčšina peňazí teda vyplatená nebola. Šípošove tvrdenie preto hodnotíme ako pravdivé. Miškovičova kancelária uzatvorila rámcové zmluvy s Ministerstvom životného prostredia ( 234-tisíc eur ), s Tiposom ( 307-tisíc eur ) a Slovenským pozemkovým fondom ( 287-tisíc eur ). Na čele rezortu životného prostredia je Ján Budaj (OĽaNO). Akcionárom Tiposu je Ministerstvo financií, ktorému šéfuje Eduard Heger (OĽaNO) - ten po voľbách vymenil vedenie firmy. Pozemkový fond je pod kontrolou vlády a ministra pôdohospodárstva, ktorým je Ján Mičovský (OĽaNO). Aj fond má po voľbách nové vedenie. Uzavreté zmluvy - spolu za vyše 838-tisíc eur - sú rámcovými dohodami. Dohodnutá celková suma predstavuje maximálnu možnú výšku odmeny. Reálna výška závisí od objednaných služieb resp. odpracovaných hodín. Podľa zverejnených faktúr Tipos ani MŽP ku dňu vysielania relácie - t.j. k 6.9.2020 - Miškovičovi ešte peniaze nevyplácal i. Pozemkový fond mu uhradil faktúry vo výške vyše 35-tisíc eur. Podľa infozákona musia byť opisy faktúr zverejnené do 30 dní po zaplatení.

234-tisíc eur
307-tisíc eur
287-tisíc
eur
Akcionárom
vymenil
je
je
má
MŽP
nevyplácal
uhradil
musia


...zo zákona o policajnom zbore vyplýva, že Policajný zbor riadi minister (vnútra, pozn.).

Podľa paragrafu 6, odstavec 1 zákona č. 1 71/1993 Z.z. Národnej rady SR o Policajnom zbore: "Policajný zbor je podriadený ministrovi." Príslušný zákon potvrdzuje slová Roberta Kaliňáka a preto jeho výrok hodnotíme ako pravdivý.

71/1993 Z.z.


Vtedy ste sa to objednávalo za vlády Smeru. Ja by som to inak len podotkol, by si každý uvedomil, že síce pán Fico hovorí niečo iné, ale keď je vo vláde, tak nakupuje americké stíhačky, americké Black hawky a úplne inakšie sa správa.

Kontrakt na nákup stíhačiek F-16 od Spojených štátov amerických odobrila vláda Smeru-SD, SNS a Most-Híd v roku 2018, počas ktorej bol premiérom Peter Pellegrini. O ich nákupe sa však začalo uvažovať už skôr, keď bol na poste premiéra Robert Fico. Vrtuľníky Black Hawk obstaralo ministerstvo obrany počas jednofarebnej vlády Smeru-SD v roku 2015. Hoci Fico nebol priamo vo vláde, ktorá obstarala stíhačky, bol lídrom najväčšej koaličnej strany, výrok preto hodnotíme ako ešte pravdivý.

O nákupe nových stíhačiek pre slovenskú armádu začal uvažovať už minister obrany Martin Glváč (Smer-SD) v roku 2013 . Počas jeho pôsobenia mali najväčšiu šancu na úspech švédske stíhačky JAS-39 Gripen. Po nástupe tretej vlády Roberta Fica prišiel na ministerstvo obrany Peter Gajdoš, ktorého nominovala Slovenská národná strana a do úvahy začali pripadať aj americké stíhačky F-16.

Predstavitelia SNS dlhodobo kritizovali možnosť zakúpiť švédske stíhačky. V decembri 2018 nakoniec vtedajší minister obrany Peter Gajdoš (SNS) aj s “požehnaním” vlády SR a predsedu vlády Petra Pellegriniho (vtedy Smer-SD) podpísal zmluvu na dodanie 14 stíhačiek F-16 Block 70/72 od Spojených štátov amerických za 1,6 miliardy eur.

Stíhačky F-16 sa teda objednávali za vlády Petra Pellegriniho, ich kúpu však najviac presadzovala strana SNS, ktorá bola vo vedení ministerstva obrany.

Vrtuľníky Black Hawk taktiež americkej výroby obstaralo bez súťaže ministerstvo obrany pod vedením ministra Martina Glváča v roku 2015 počas jednofarebnej vlády Smeru-SD. Po jeho podpise vláda odobrila nákup deviatich vrtuľníkov Sikorsky Black Hawk UH-60M za približne 261 miliónov dolárov.

Vrtuľníky Black Hawk nakúpila vláda Smeru-SD, v ktorej bol premiérom Robert Fico.

Výrok hodnotíme ako ešte pravdivý, pretože aj stíhačky F-16, aj vrtuľníky Black Hawk objednali vlády, v ktorej bol Smer-SD. V prípade stíhačiek F-16 však nebol premiérom Robert Fico, ale Peter Pellegini.

uvažovať 2013 kritizovali podpísal obstaralo odobrila


My, keď sme potrebovali 3 alebo 4 miliardy korún, my sme nezobrali tým najslabším, ale zobrali sme tomu najsilnejšiemu, ministerstvu obrany.

Porovnanie výdajovej stránky štátneho rozpočtu pre rok 2006 a 2010 ukazuje zníženie výdajov na obranu z 27 923 043 000 Sk na 24 792 008 715 Sk, čo je takmer 4 mld. Sk.


Robert Fico (...) súhlasil, že zoberieme sem 6 či 8 väzňov z Guantanáma, mimoriadne nebezpečných teroristov na Slovensko, ktorých sme tu umiestnili a žijú v podstate medzi nami.

Výrok sa týka bývalých väzňov z americkej väznice Guantánamo, ktorí boli presunutí na Slovensko v rámci európsko-americkej spolupráce . Nejedná sa však o teroristov, ale o ľudí, voči ktorým nebolo vznesené obvinenie z trestného činu terorizmu, výrok preto hodníme ako nepravdivý. Európsky parlament prijal uznesenie ktorým vyzval „členské štáty, aby v prípade, ak o to administratíva USA požiada, spolupracovali na hľadaní riešení, boli pripravení prijať väzňov z Guantánama v EÚ“, toto uznesenie uvádza aj Reuters . Na základe slovensko-americkej dohody na Slovensko prišlo osem väzňov: traja v roku 2010, traja v roku 2013 a dvaja posledných v roku 2014. Slovensko nie je jedinou krajinou EU, ktorá takých väzňov prijala: napríklad , od konca roku 2014 sa na Slovensku nachádzalo osem väzňov, vo Francúzsku deväť, v Maďarsku jeden a vo Veľkej Británii 14. Prví traja zadržaní, – Adil al-Gazzar z Egypta, Pooland Tsiradzo z Azerbajdžanu a Rafik al-Hami z Tuniska – boli prevezení z Guantánama na Slovensko v januári 2010. „ Ide o osoby, u ktorých nie je dôvod na začatie trestného stíhania, “ povedal vtedajší minister zahraničných vecí Miroslav Lajčák. Pravda uvádza, že „ americkí vyšetrovatelia však proti nim nemali dôkazy na to, aby ich mohli z niečoho obviniť.“ V roku 2013 prišli ďalší traja ľudia: Ujgurovia, moslimskí obyvatelia regiónu Sin-ťiang na severozápade Číny. Ministerstvo vnútra SR pre agentúru Reuters uviedlo , že ide o ľudí, ktorí nikdy neboli podozriví ani obvinení z terorizmu. TASR uvádza, že „ podľa amerického denníka New York Times uniknuté spisy týchto troch väzňov ukazujú, že armáda USA najneskôr v roku 2003 dospela k záveru, že nie sú spojení s al-Káidou ani s niektorým z lídrov Talibanu“. V roku 2014 prišli dvaja väzni - štátni príslušníci Tuniska a Jemenu, čím sa zvýšil celkový počet prijatých väzňov z Guantánama na osem. Vtedy Peter Lazarov, hovorca MV SR, povedal že: „Tak ako v prípade prvých transportov, aj teraz ide o osoby, ktoré nikdy neboli podozrivé ani obvinené z trestného činu terorizmu a nepredstavujú žiadne bezpečnostné riziko pre Slovenskú republiku." Nie je preto možné hovoriť o nich ako o nebezpečných teroristoch.

spolupráce uznesenie Reuters napríklad povedal Pravda uviedlo TASR povedal


Priemerný dlh v eurozóne je vyšší ako 80% a niektoré krajiny v Európe majú viac ako 100%.

Rovnaký výrok povedal R. Fico aj v relácií O5M12 15. septembra 2013.

O5M12
v prvom štvrťroku 2013
v roku 2012


V lete Focus nám dal potenciál 20 %... a pamätáte sa 2016 týždeň pred voľbami  (po upozornení moderátora lehotu opravil na dva týždne, pozn.) tieto isté prieskumné agentúry Kollárovi v podstate nedávali vôbec šancu, že sa dostane do parlamentu a Kotlebovi 2 % cca.

Volebný potenciál vznikajúcej strany Štefana Harabina bol na jar v roku 2019 tesne pod 20 %. Pred voľbami 2016 mala strana Sme rodina v niektorých prieskumoch menej než 5 % a ĽSNS okolo 2 %. Výrok Šefana Harabina preto hodnotíme ako pravdivý. Prieskum agentúry Focus z mája 2019 meral volebný potenciál strany Štefana Harabina, ktorá v tom čase ešte neexistovala. Ak by vznikla, ,,určite” a ,,skôr” by ju v tom čase zvažovalo voliť 19,7 % voličov. Prieskum Focusu pred parlamentnými voľbami 2016 nameral na prelome januára a marca strane SME RODINA - Boris Kollár 4,1 %. Rovnaká agentúra Kollárovej strane namerala vo februári 4,2 % a agentúra AKO 5,1 %. Výsledok Sme rodina bol pritom 6,6 %. Kotlebova ĽSNS mala vo februárových prieskumoch Focusu 2 resp. 1 %. Agentúra AKO Kotlebovej strane asi dva týždne pred voľbami namerala 4,2 %. ĽSNS vo voľbách nakoniec získala 8 %.

Focus Focusu namerala