Ale je potrebné možno zdôrazniť, že od roku 2012 dôveryhodnosť polície stúpa.

Dôveryhodnosť polície na Slovensku zisťovala dlhodobo vo svojich prieskumov organizácia OECD a takisto Eurobarometer. Svoje prieskumy OECD zverejňuje v dvojročných intervaloch. V roku 2012 podľa OECD lokálnej polícii dôverovalo 61 % občanov ( .pdf , s. 4). V prieskume z roku 2014 dáta o dôvere v políciu chýbajú. Najnovšie prieskumy publikované v roku 2017 ukazujú, že dôveru v lokálnu políciu v roku 2016 malo 72 % respondentov ( .pdf , s. 4). Prieskum Eurobarometer dôveru slovenských občanov v políciu v rokoch 2012 a 2013 neskúmal. V roku 2014 dôverovalo polícii 40,79 % občanov, v roku 2015 dôvera stúpla 43,05 % a v máji 2016 na 46,79 %. Avšak v prieskume z novembra 2016 dôvera klesla na 45,78 %. V priebehu roka 2017 sa dôvera ešte viac znížila na 43,01 % a mierne stúpla v novembri 2017 na 43,10 %. Výsledky OECD teda ukazujú, že dôvera v políciu od roku 2012 stúpla. Podľa Eurobarometra ale došlo v novembri 2016 a v roku 2017 k poklesu dôvery a hoci sa v novembri 2017 dôvera opäť mierne zvýšila, nedosiahla hodnotu z predchádzajúcich meraní. Saková neuvádza, na ktorý prieskum sa vo svojom vyjadrení vzťahuje. Avšak keďže neuviedla výkyv dôvery v políciu zachytený Eurobarometrom, hodnotíme výrok ako zavádzajúci. Dátum zverejnenia analýzy: 25.05.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf .pdf Eurobarometer


No ale Poľsko, treba povedať, urobilo v roku 1999 a 2000 obrovskú reformu v oblasti školstva a urobilo, to čo nám odporúčajú dlhé roky experti z OECD ... že náš problém, a to sa týkalo aj Čiech ... je selekcia tak najlepších, aj najslabších žiakov z našich škôl. V Poľsku prešli na plnoorganizované školstvo od siedmeho roku dieťaťa do šestnásteho roku dieťaťa na prvom a druhom stupni základných škôl.

V prípade tohto výroku nás zaujíma predovšetkým to, či "experti z OECD odporúčali Slovensku selekciu najlepších a najslabších žiakov", resp. či Slovensku odporúčali zaviesť podobný model ako funguje v Poľsku. Z dostupných zdrojov sa nám však nepodarilo získať informácie, ktoré by to potvrdzovali alebo naopak vyvracali. Uvádzame aspoň základné informácie o reforme školstva v Poľsku. Poľsko v roku 1999 naozaj prešlo reformou, ktorá určila povinnú školskú dochádzku prvého ročníka základných škôl od šiesteho prípadne siedmeho roka. V šiestej triede, vo veku 13 rokov sú žiaci povinní podstúpiť skúšku, ktorá určí, na akom type základnej školy budú ďalej pokračovať (ZDROJ: Wikipedia ). Denník Pravda ďalej informuje, že "komplexnú školskú reformu spustili v roku 1999, keď sa ich štruktúra škôl ešte podobala našej. Po osemročnej základnej škole si vtedy žiaci vyberali medzi štvorročným gymnáziom alebo troma až piatimi rokmi odborného štúdia. Cieľmi reformy bolo, aby sa zvýšilo vzdelanie obyvateľstva, zabezpečil sa k nemu rovný prístup, zvýšila sa jeho kvalita a zároveň, aby sa efektívnejšie využívali zdroje. Základnú školu Poliaci skrátili z osem na šesť rokov, pričom vytvorili nový typ školy – akúsi „juniorskú strednú“, čo je vlastne gymnázium pre 13 až 16-ročných. Až po jeho absolvovaní študujú žiaci ďalej na vyššej strednej alebo odbornej škole." Dátum zverejnenia analýzy: 09.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Wikipedia Pravda


Ja v rezorte dopravy v jednom z veľkých ekonomických priestorov už realizujem tie opatrenia, na ktorých sme sa dohodli vo vláde, na sprísnení a spresnení pravidieľ pre odmeňovanie členov predstavenstiev a dozorných rád. Ono je termínované až k prvému júnu, ale v našom rezorte už platí. Bývalý šéf NDS (Alan Sitár pozn.) nedostane žiadne odstupné.

Vláda sa 2.marca 2011 uzniesla na pravidlách výberu, riadenia a odmeňovania zástupcov štátu v orgánoch spoločností s majetkovou účasťou štátu, ktoré majú byť implementované do 30. júna 2011. Z 21. februára sme našli aktualitu na stránke ministerstva dopravy o tom, že Figeľ už odstupné upravil, no v správe sa nespomína presný termín začiatku platnosti tohto rozhodnutia.

2.marca 2011
ministerstva dopravy


Skončili sme s deficitom 1,3 % 1,3 miliardy. Ak by sme skončili s nulou tak, ako bol plán, hoci ekonomika nám začala klesať o polovicu už v priebehu roka, tak by Slovensko nemalo dlh 48 %, ale malo by asi dlh 46,7 % to by bol jediný rozdiel.

Deficit štátneho rozpočtu Slovenska dosiahol v roku 2019 1,3 % HDP, čo je 1,22 miliardy eur. Dlh verejných financií bol v roku 2019 na úrovni 48 % HDP. Ak by Slovensko hospodárilo s nulovým deficitom, jeho dlh by sa zmenšil o novopribudnutých 1,22 miliardy eur. Bývalá vláda pôvodne počítala s vyrovnaným rozpočtom pre rok 2019. Vtedy však ekonómovia predpovedali krajine rast vo výške 4,5 % HDP. Neskôr sa rast spomalil, odhady hovorili o výške 2,3 % HDP Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako ešte pravdivé.

dosiahol bol počítala hovorili


Tak spoločne s nimi (s Kresťanskou úniou, pozn.) sme sa dohodli, že náš postoj bude, KDH hovorí, že keď taký návrh príde do parlamentu, tak celý klub budú hlasovať proti alebo nepodporia návrh zákona o registrovaných partnerstvách. My hovoríme, že ani nedovolíme, aby sa o takom návrhu hlasovalo. Čiže my hovoríme, že nevstúpime do koalície, to sme povedali.

Predseda KDH Alojz Hlina sa na tlačovej konferencii v auguste 2019 vyjadril, že otázka registrovaných partnerstiev môže zo strany ich potenciálnych koaličných partnerov prísť až po komunálnych voľbách 2022, kedy by si KDH vzalo 30 dní na rozmyslenie, pričom spomenul aj možný odchod z prípadnej koalície. Uviedol však, že KDH nebude hlasovať za registrované partnerstvá. Predseda hnutia OĽaNO Igor Matovič sa vyjadril, napríklad vo svojom blogu , že jeho hnutie nevstúpi do koalície, ktorá by chcela akýmkoľvek spôsobom zaviesť registrované partnerstvá. Tento postoj zaujal aj na tlačovej konferencii v polovici septembra 2019. V októbri 2019, OĽANO prijalo na kandidátku stranu Kresťanská únia. Registrované partnerstvá v programovom vyhlásení vlády odmietla aj predsedníčka Kresťanskej únie Anna Záborská. Tvrdenie Igora Matoviča preto hodnotíme ako ešte pravdivé.

tlačovej konferencii
blogu
septembra
prijalo
odmietla


Z 25, musím to takto povedať, potrestaných ľudí, 25 potrestaných ľudí, je len jeden s dvojakým teda maďarským štátnym občianstvom.

Ako píše denník Pravda : "Za pol roka stratilo slovenské občianstvo 25 ľudí, ktorí sa po 17. júli 2010 rozhodli prijať občianstvo iného štátu. O slovenské prišli na základe zákona, ktorý prijala bývalá vláda ako reakciu na maďarský zákon, umožňujúci získať dvojaké občianstve na etnickom princípe. Z dvadsiatich piatich ľudí, ktorí prišli o slovenské občianstvo, maďarské získala iba jedna žena. "

denník Pravda


Aj Slovensko žiada (Európsku komisiu - pozn.) o výnimku. O veľmi vážnu. Slovensko žiada o výnimku, aby sme mohli čerpať európske fondy o rok dlhšie.

Robert Fico hovorí pravdu, že Slovensko žiada o výnimku v oblasti eurofondov. Európska komisia totiž v utorok 21. mája 2013 navrhla , aby sa Slovensku predĺžila lehota na čerpanie eurofondov z dvoch na tri roky.

navrhla rozhodnutie SME


...minulý rok sme mali historicky najnižší deficit 0,83%. Nikdy v histórii Slovenska takýto nízky deficit nebol.

V roku 2017 bol podľa prvých odhadov Ministerstva financií deficit rozpočtu verejnej správy na úrovni 1,63 % HDP. Plánovaný deficit bol na úrovni 1,29 % HDP. Údaj ktorý prezentuje Robert Fico je plánovaný deficit na rok 2018, ktorý by sa mal podľa prognóz pohybovať okolo 0,83 % HDP. Nakoľko premiér sa pravdepodobne pomýlil a deficit v minulom roku bol ozaj historicky najnižší, výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ministerstva financií deficit


...realitný trh, je v konjunktúre a predávajú sa nehnuteľnosti drahšie ako keď ste si ich kúpili v roku 2015.

Podľa oficiálnej stránky Národnej banky Slovenska priemerné ceny nehnuteľností na bývanie v € za m2 od roku 2015 vzrástli. Kým v roku 2015 sa priemerná cena za m2 pohybovala na úrovni 1 227 €, tak v prvom kvartáli roku 2018 je to 1 396 €. Presný vývoj cien nebytových priestorov od roku 2015 sa nám nepodarilo vyhľadať. Avšak podľa prieskumu realitno-poradenskej spoločnosti CBRE z roku 2017 rastú ceny nájomného za nebytové priestory v celej Európe vrátane Slovenska. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["FNqZJ"]={},window.datawrapper["FNqZJ"].embedDeltas={"100":488,"200":390,"300":346,"400":346,"500":319,"700":319,"800":319,"900":319,"1000":319},window.datawrapper["FNqZJ"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-FNqZJ"),window.datawrapper["FNqZJ"].iframe.style.height=window.datawrapper["FNqZJ"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["FNqZJ"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("FNqZJ"==b)window.datawrapper["FNqZJ"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"});

oficiálnej rastú


... kedy sa začali hýbať ľady, kedy sa začali stíhať aj veľké ryby, keď zoberieme Česko, Rumunsko? Keď vymenili špičky na prokuratúre.

Česká a rumunská prokuratúra sú v súčasnosti známe tým, že nemajú problém s trestným stíhaním vysoko postavených činiteľov alebo osôb na nich naviazaných, pričom k zmene došlo po vymenení vedenia. Zmena vedenia nemusela byť jediným dôvodom začatia stíhania vysoko postavených činiteľov, no skutočne k začatiu stíhaní došlo po zmene vedenia prokuratúr, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

opakovane
hodnotený
Sme
nastúpila
presadila
nedochádzalo
Davida Ratha
zákon
nástupe
niekoľkých
prípadov
Zriadené
Victor Ponta


...sekundárna analýza, ktorú robí NÚCEM (na základe výsledkov testovania PISA, pozn.), kde proste to je naozaj vidno, že z ktorých škôl, z ktorých lokalít, z ktorých sociálnych skupín majú nižšie výsledky (...).

Národný ústav certifikovaných meraní vzdelávania (NÚCEM) robí analýzu výsledkov podľa typu škôl, lokalít či sociálneho prostredia v rámci celoslovenského testovania žiakov 5. a 9. ročníka ZŠ (Testovanie 5 a Testovanie 9). Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

.pdf
za rok 2016
.pdf
.pdf
.pdf


Tak som bol vlastne, tak bokom som k nej sedel a vlastne štyria sme tam sa rozprávali, teda s pani premiérkou.

Nenašli sme informácie, ktoré by tento výrok potvrdzovali alebo vyvracali.


Prijala som ich (zdravotné sestry, pozn.). Mali 8 alebo 12 požiadaviek, z ktorých väčšinna je splnená. Väčšinna je splnená.

Sme.sk z 2. júna 2011: "Zo siedmich požiadaviek petičného výboru Slovenskej komory zdravotných sestier a pôrodných asistentiek, odmietla Iveta Radičová len ich skorší odchod do dôchodku."

Sme.sk


My tiež chránime schengenskú hranicu na úseku 98 kilometrov medzi Ukrajinou a Slovenskom.

Podobný výrok sme už v minulosti overovali. Dĺžka hranice medzi Slovenskom a Ukrajinou je podľa Ministerstva vnútra 97,8 km. Nakoľko Ukrajina ako jediný zo susedných štátov Slovenska nie je v Shengenskom priestore , jedná sa aj o jeho hranicu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

minulosti
Ministerstva
Shengenskom priestore


K 30. júnu mám rozpracovanú fundamentálnu reformu môjho rezortu (zahraničných vecí pozn.). O niekoľko týždňov začnem veľké zmeny v našich obchodných zastúpeniach.

Žiadne správy, dokumenty ani podklady k Dzurindom avizovanej reforme na ministerstve zahraničných vecí nie sú dostupné.


Prioritou vlády v plynárskom sektore bude efektívne využívanie existujúcich prepravných kapacít, vytvorenie severojužného koridoru a predovšetkým projekt plynovodu Eastring.

Projekt plynovodu Eastring a vytvorenia severojužného koridoru sú projektmi, ktoré by mali zabezpečiť nezávislosť Slovenska čo sa týka dodávok plynu a energetickú bezpečnosť krajiny. Aj keď projekt severojužného koridora za prvý rok vlády stagnoval, v súvislosti s projektom plynovodu Eastring vláda podpísala slovensko-bulharské memorandum , ktoré by malo podporovať výstavbu spoločného plynovodu. Sľub vlády preto hodnotíme, ako čiastočne splnený.

V prípade tzv. severojužného koridoru sa jedná o projekt , ktorý by umožnil tranzit plynu od Poľska až po Chorvátsko. Jednotlivé časti koridoru sú už v prevádzke, ako napríklad poľský splyňovací terminál v prístave Svinoustie, alebo prepojenie slovenskej a maďarskej siete plynovodov pri maďarskej obci Szada. Toto prepojenie má zmenšiť závislosť aj Slovenska od ruského plynu. Plynovodné sústavy sa majú od Poľska až po Chorvátsko postupne poprepájať, a tak bude môcť plyn prúdiť cez Slovensko zo severu na juh, aj opačne.

Zdroj: Energetický inštitút

Najväčšou prekážkou tohto prepojenia sú chýbajúce plynovodné potrubia, ktoré by dostatočne prepájali slovenskú a poľskú plynovodnú sústavu. Dokopy ide o vyše 160 kilometrov potrubí, z toho väčšina na našom území, 58 kilometrov by malo byť na poľskej strane.

Výstavba potrubí na našom území má stáť asi 100 miliónov eur s tým, že stavba sa bude týkať 75 obcí (dotknuté sú okresy Humenné, Snina, Michalovce, Medzilaborce, Sobrance). Na základe dokumentu na Informačnom portáli rezortu MŽP SR stavebné práce by sa mali začať v roku 2018 a samotný plynovod by mal byť funkčný od roku 2020. V roku 2014 Robert Fico pri prepojení slovenskej a maďarskej siete plynovodu vyhlásil , že „severojužné prepojenie sa stáva veľkou realitou “.

Projektu Eastring sa Demagog.SK už v overeniach venoval viackrát . Cieľom projektu Eastring je zvýšiť energetickú bezpečnosť krajín strednej a juhovýchodnej Európy. Predpokladanú trasu Eastring môžme vidieť na nasledujúcej mapke.

Zdroj: www.eastring.eu

Podľa informácií uvedených na oficiálnej stránke projektu, na Eastring by sa mal napojiť turecký plynovod v Bulharsku. Alternatívne možnosti sú, že turecká sieť by sa napojila na hranici Rumunska a Bulharska. Projekt Eastring má byť alternatívou za zrušený projekt South Stream. Zrealizovalo by sa tak severo-južné prepojenie plynovodov, ktoré dlhodobo podporuje aj Európska komisia. Dôkazom toho je aj fakt, že plynovod Eastring pribudol medzi strategické projekty EÚ. S návrhom na stavbu plynovodu Eastring prišla spoločnosť Eustream. Tá už na Slovensku prepravuje plyn od roku 1972 ( vtedy ešte pod názvom Tranzitní plynovod Praha, nástupcom tejto spoločnosti bol Slovenský plynárenský priemysel, a.s., ktorý bol v roku 2008 premenovaný na Eustream) a rozhodujúci akcionársky podiel v nej vlastní štát.

V súvislosti s týmto projektom treba pripomenúť dôležitý míľnik , ku ktorému sa spoločnosť Eustream dopracovala. V novembri 2016 spoločnosti Bulgartransgaz a Eustream podpísali memorandum o porozumení, ktoré hovorí o realizácii projektu balkánskeho plynárenského obchodného uzla v koordinácii s projektom Eastring. Memorandum nadväzuje na júnové slovensko-bulharské memorandum o porozumení o samotnom projekte Eastring, ktoré podpísali bulharský prepravca plynu a slovenský prevádzkovateľ plynovodovej siete. Podobné memorandum podpísali aj ministri hospodárstva v júli 2016, týmto aktom tak podľa ministra Petra Žigu vyjadrili politickú podporu projektu. Projekt Eastring už získal status spoločného záujmu pre EÚ.

slovensko-bulharské memorandum
projekt
prepojenie
dokumentu
vyhlásil
viackrát
stránke
podporuje
vtedy
míľnik
memorandum
slovensko-bulharské memorandum


...hovorím o signáloch z kresťanského prostredia, je v evanjelickom prostredí pán Ondrej Prostredník, evanjelický teológ a šéfredaktor mesačníka Cirkevné listy, ktorý hovorí: "Pokladám za pokrytecké, keď v krajine s výrazným vplyvom kresťanstva odrazu vinu za krízu rodiny hádžu kresťania na nejakých imaginárnych liberálov a na hŕstku homosexuálov a pomáhajú si pritom spriadaním sprisahaneckých teórií. Tento hriech sme ne Slovensku už raz spáchali, keď klerikálny vojnová štát s obľubou hádzal vinu za chudobu Slovákov na Židov a podieľal sa na ich deportácii."

Ondrej Prostredník sa takto vyjadril v komentári denníka SME (piano, komentár sa dá prečítať aj tu ): "Pokladám za pokrytecké, keď v krajine s výrazným vplyvom kresťanstva odrazu vinu za krízu rodiny hádžu kresťania na nejakých imaginárnych liberálov alebo na hŕstku homosexuálov a pomáhajú si pri tom spriadaním sprisahaneckých teórií. Tento hriech sme na Slovensku už raz spáchali, keď klerikálny vojnový štát s obľubou hádzal vinu za chudobu Slovákov na Židov a ochotne sa podieľal na ich deportácii." Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 24.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Prostredník komentári tu


Tak isto, ako som mal odvahu, keď išlo o povinné kvóty pre migrantov a rozhodol som, že zavetujem toto rozhodnutie.

Mechanizmus prerozdeľovania utečencov v krajinách Európskej únie prešiel kvalifikovanou väčšinou. Krajiny V4 ani Slovensko ho teda nezavetovali, následne však nerešpektovali toto nariadenie EÚ. Výrok preto hodnotíme ako zavádzanie.

V roku 2015 Fico vystupoval proti povinným kvótam pri prerozdeľovaní utečencov. Tvrdil, že by ich odmietal, aj keby sme boli jediný štát, ktorý by bol proti. Hlasovanie o prerozdeľovaní sa konalo v septembri 2015. Proti bolo Slovensko, Česko, Rumunsko a Maďarsko. Návrh bol však nakoniec schválený, keďže sa hlasovalo kvalifikovanou väčšinou .

Fico tvrdil, že rozhodnutie prijať utečencov rešpektovať nebude. Podľa plánov malo Slovensko prijať 802 utečencov z Grécka a Talianska, napokon ich prijalo 16. Ani ostatné krajiny V4 utečencov v súlade s touto dohodou EÚ nepríjimali . Nie je teda presné, že Fico mal možnosť kvóty vetovať.

Slovensko s Maďarskom prerozdeľovanie napadlo na Európskom súdnom dvore, ten však žalobu zamietol .

vystupoval
konalo
hlasovalo
kvalifikovanou väčšinou
malo
prijalo
nepríjimali
napadlo
zamietol


Môžeme sa pozrieť, pán redaktor, na tie platy. Za ostatné 4 roky tam bolo navýšenie o 22 %. Nielenže sme navyšovali platy na rozdiel od rady, od vlády Ivety Radičovej, kde dvakrát v kolektívnom vyjednávaní vyjednali nulu, ale naozaj podstatné.

Navýšenie platov pedagogických zamestnancov regionálneho školstva predstavovalo za posledné štyri roky približne 24,09%, čo sa približuje údaju, ktorý uvádza Draxler. Kolektívne vyjednávanie uskutočnené v roku 2010 a týkajúce sa roka 2011 skutočne skončilo bez vyjednania zvýšenia platov, no pri nasledujúcom vyjednávaní (pre rok 2012) už nedošlo úplne k vyjednaniu nulového zvýšenia, len bolo vyjednávanie o platových tarifách presunuté do ďalšieho roka a teda pod zodpovednosť novej vlády, ktorá mala vzísť z volieb. Navyše, vláda I. Radičovej nakoniec rozhodla o zvýšení platov v tomto roku došlo aj napriek tomu, že to nebolo výsledkom kolektívneho vyjednávania. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Kolektívne vyjednávanie

Ministerstva školstva

Slovenského odborového zväzu verejnej správy a kultúry


Od začiatku tohto roku, od januára, ubudlo 1 000 živnostníkov. Ale čo je dôležité a tu je sčasti odpoveď, že jednoducho viacerí živnostníci prešli na obchodné spoločnosti v podobe s.r.o., lebo 6 000 sa navýšil celkový počet zamestnávateľov pritom, že ubudlo o tisíc živnostníkov.

Kým číslo a údaj ohľadom nových spoločností s r.o., ktoré uvádza minister Ján Richter by mohol sedieť, úbytok počtu živnostníkov od januára 2014 je oveľa vyšší ako uvádza Richter. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Počet živnostníkov len za prvý kvartál roku 2014 klesol o cca 6.5-tísíc. Na základe údajov Štatistického úradu SR (.pdf, s. 11) bol počet živnostníkov v januári na úrovni 350-tisíc, no v júli 2014 už len na úrovni 335-tisíc Na začiatku augusta uviedol týždenník TREND 4 716 novovzniknutých spoločností s ručením obmedzeným. Podľa analytika inštitútu INEKO Petra Goliaša približne tretina bývalých živnostníkov založila eseročku. Dátum zverejnenia analýzy: 29.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Počet údajov TREND INEKO


Na Ministerstve práce už prebiehajú prípravy na takom materiály, ktorý má zmenšiť ten počet tých dávok.

Podla agentúry SITA z 11. októbra 2012 ministerstvo práce sociálnych vecí a rodiny pripravuje zrušenie niektorých nástrojov politiky trhu práce.

" Úrady práce by už nemali ďalej poskytovať:

Rovnako sú plánované zmeny pri samotnom poskytovaní ďalej fungujúcich dávok, ako napríklad príspevok na podnikanie a taktiež je plánované zrušenie vekovej hranice pre absolventskú prax.

SITA


A samotný celkový, priemernej 4-člennej rodiny, celkový nárast vďaka tejto inflácii bol 18 eur.

Ako uvádza denník Hospodárske noviny výdavky štvorčlennej rodiny boli v decembri 2010 1018,5 eura a výdavky v januári 2011 boli 1036,7 eura. Nárast predstavoval 18,2 eura.

Hospodárske noviny


Ale keby som zhrnula, mali sme záväzok vo verejných financiách znižovať deficit z 8%, sme znižovali pod 5%. To je druhé najvyššie zníženie vrámci krajín eurozóny.

Nepodarilo sa nám zatiaľ nájsť žiadne oficiálne odhady celkových deficit v krajinách eurozóny na rok 2011. Podľa Eurostatu však výška deficitu Slovenskej Republiky v roku 2010 dosiahla 7,7%, tohto roku očakávame úroveň okolo 5%.

Eurostatu očakáva očakáva očakáva očakáva očakáva očakávaná očakáva


Bratislava ako župa zaujímavý nápad, ale pán poslanec (Nesrovnal, pozn.) keď bol vicežupan, tak to nenavrhol.

Ivo Nesrovnal bol v rokoch 2009 až 2013 skutočne podpredsedom BSK. V ankete SME s otázkou, či by mala byť Bratislava samostatnou župou, odpovedal Nesroval kladne. V minulosti navrhovali Bratislavu ako samostatný kraj Ďurkovský v roku 2006 a Miškov (ešte ako SaS). Obaja tak spravili z pozície poslanca NR SR, keďže prirodzene by muselo dôjsť k zmene zákona o hlavnom meste a zákona o vyšších územných celkoch. Demagog.SK nezistil žiadnu legislatívnu alebo inú formálnu aktivitu Nesrovnala počas rokov 2009 - 2013. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Nesrovnal podpredsedom odpovedal Ďurkovský Miškov


Američania tam stratili asi 35 000 ľudí. Číňania asi 250 000 ľudí a Kórejci 1 000 000 v tej vojne.

František Šebej uvádza správne číslo len v prípade amerických strát. V prípade Južnej Kórei by číslo o miliónovej strate sedelo len v prípade ak by sme medzi straty započítali aj všetkých zranených. Spoločné straty Severnej a Južnej Kórei sa pohybujú na úrovni pol milióna. Taktiež ani údaj o strate Číny, ktorý spomína F. Šebej ,nesedí s oficiálnymi údajmi o čínskych stratách. Podľa oficiálnej správy Americkej obrany (U.S. Department of Defense), ktorá korigovala čísla strát v Kórejskej vojne, Američania stratili 33 686 vojakov. Po započítaní zabitých, zajatých, nezvestných a zranených a počet vyšplhá na takmer 170 tisíc. Južná Kórea stratila 175 tisíc vojakov, podľa iných údajov približne 230 tisíc. Po započítaní zabitých, zajatých, nezvestných a zranených a počet vyšplhá na takmer 1 milión. Čínske oficiálne zdroje hovoria o približne 150 tisíc zahynutých čínskych vojakov počas vojny. Po započítaní zabitých, zajatých, nezvestných a zranených a počet vyšplhá na takmer 390 tisíc. Severokórejská ľudová armáda stratila 290 tisíc vojakov. Povojnové čínske a severokórejské údaje hovoria o až miliónových stratách na strane spojeneckých vojsk (USA - 390 tisíc, Južná Kórea - 660 tisíc). Povojnové údaje USA a Južnej Kórei hovorili o strate 141 tisíc Američanov a 960 tisíc vojakov Južnej Kórei. Neskôr boli čísla o stratách reevidované smerom nadol. Celkový počet životov, ktoré si vyžiadala vojna v Kórei v rokoch 1950-53 je na úrovni 1,2 milióna ľudí (s. 154) Dátum zverejnenia analýzy: 03.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

správy započítaní stratila údajov Čínske započítaní stratila vyžiadala


...ktorý (Igor Matovič - pozn.) mimochodom robil kšefty aj s Jozefom Majským

Igor Matovič pred dvomi rokmi priznal , že okolo rokov 2000/2001 kupoval pozemky od firmy Jozefa Majského, ktorá sprivatizovala Trnavské automobilové závody. Tvrdenie Ľuboša Blahu preto hodnotíme ako pravdivé.

priznal


...povedať si, že my (Smer-SD v eurovoľbách, pozn.) nemáme program, pretože ľudia ich aj tak nečítajú (...) od strany, ktorá desať rokov riadi krajinu.

Jana Kiššová vo výroku reagovala na vyjadrenie Ľubomíra Petráka, ktorý obhajoval absentujúci, resp. veľmi strohý program strany Smer-SD do eurovolieb. Smer-SD je súčasťou vlády na Slovensku dokopy viac ako 10 rokov. Prvýkrát sa stal Robert Fico premiérom v roku 2006, kedy úspešne zložil koalíciu, s ktorou dovládol do roku 2010. Vtedy ho na premiérskom kresle vystriedala Iveta Radičová a Smer-SD skončil v opozícii. Po predčasných voľbách v roku 2012 získal Smer-SD v parlamente väčšinu a vytvoril svoju druhú vládu na čele s Robertom Ficom, ktorá vládla až do roku 2016. Po voľbách v roku 2016 Smer-SD opäť zložil vládu, ktorá vládne po zmene na premiérskej stoličke a viacerých ministerských postoch dodnes. Taktiež je pravdou, že strana Smer-SD dlhodobo žiaden politický program nepredstavila. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

program Prvýkrát Vtedy druhú


...je to historický stav (zmena kompetencii súvislosti s rozpisovaním osemročných gymnázií, pozn.), áno, vyplývalo to z reformy ESO, (...).

Reforma ESO - Efektívna, Spoľahlivá a Otvorená verejná správa je jednou z reforiem verejnej správy avizovanej v programovom vyhlásení vlády na roky 2012-2016. Ide o rozsiahlu reformu štátnej správy, ktorej cieľom je zefektívniť fungovanie, zabezpečiť kvalitu, transparentnosť a dostupnosť verejnej správy pre občana. Reforma ESO sa skladá z viacerých etáp a jej opatrenia budú postupne implementované až do roku 2020. Súčasťou reformy ESO bolo aj zrušenie krajských školských úradov k 1. januáru 2013 ( .pdf , s. 21). Kompetencie týchto krajských školských úradov (ktoré boli v pôsobnosti ministerstva školstva) prešli na existujúce obvodné úrady v sídle kraja v pôsobnosti Ministerstva vnútra SR ( zákon č. 345/2012 Z. z.). Výrok hodnotíme ako pravdivý. Pre denník Pravda sa ministerka Lubyová vyjadrila, že ministerstvo školstva nemá kompetencie zasahovať do počtu pridelených tried pre osemročné gymnáziá, keďže: „Tie majú školské odbory okresných úradov, ktoré sú zaradené pod Ministerstvom vnútra SR.“ Podľa ministerky by sa rezort školstva mohol zapojiť do tohto procesu až ako odvolací orgán v rámci správneho konania druhého stupňa. Dátum zverejnenia analýzy: 29.01.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

ESO programovom .pdf Kompetencie zákon Pravda


Maďarská strana sa jasne vyjadrila, že nebude rokovať a pokračovať v rokovaní a vôbec už prijímať (dvojstrannú dohodu o štátnom občianstve pozn.).

Ako informuje denník sme.sk zo 17. februára 2011: " Maďarský spolupredseda zmiešanej komisie - štátny tajomník maďarského rezortu diplomacie Zsolt Németh povedal, že Maďarsko sa bude zaoberať návrhom zmluvy medzi Maďarskou republikou a Slovenskou republikou o úprave otázok týkajúcich sa štátneho občianstva až po tom , čo Slovensko definitívne uzatvorí záležitosť svojho zákona o občianstve . Maďarský predstaviteľ po zasadnutí podľa tlačovej agentúry MTI zdôraznil, že kým slovenský parlament nevytvorí názor v súvislosti so slovenským zákonom o občianstve, nemá v žiadnej forme význam zaoberať sa dvojstrannou zmluvou ."

sme.sk


Írsko je krajina s najliberálnejším pracovným právom v Európskej únii.

Nevieme s akým porovnaním operuje B. Ondruš, či vychádza z nejakej oficiálne zverejnenej štatistiky, ktorá hodnotí pracovné práva v jednotlivých krajinách EÚ, alebo je to len jeho súkromný odhad. Nám sa nepodarilo nájsť žiadne nezávislé hodnotenie, ktoré by sa stotožňovalo s hodnotením B. Ondruša.


Štátny tajomník ministerstva financií pán Hudák vlastne pricestuje do Bruselu už v utorok, aby tieto nové opatrenia (v regulovaných sektoroch energetiky, pozn.) predstavil a aby o týchto otázkach komunikoval.

Nie je nám dostupný program štátneho tajomníka MF SR Vazila Hudáka, ani sa nám nepodarilo nájsť správu o tom, že by tento deň išiel do Bruselu. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.


My sme to čerpanie eurofondov vždy spájali s dôležitými reformnými a modernizačnými opatreniami vo vláde, vláda sa tomu venovala každý mesiac.

Nedokážeme skontrolovať, či skutočne bývalá vláda jednala o eurofondoch každý mesiac, a či ich vždy spájala s dôležitými reformnými a modernizačnými opatreniami. Výrok preto označujeme za neoveriteľný.


Únos Vietnamca, Robert Kaliňák, dvorný to priateľ Roberta Fica povedal, že tento skutok sa nestal a dnes nemecké súdy, nemecké súdy, nie slovenské súdy, nemecké súdy povedia, že tento skutok sa stal a dokonca Slovensko malo na tom podiel.

Vietnamský podnikateľ Trinh Xuan Thanh, ktorý v Nemecku žiadal o politický azyl, bol podľa záverov nemeckého vyšetrovania v roku 2017 unesený z Berlína do Bratislavy a následne mal cestovať slovenským vládnym špeciálom do Moskvy, teda mimo schengenský priestor. Vo Vietname bol podnikateľ odsúdený na dva doživotné tresty za údajné zlé hospodárenie a spreneveru.

Nemecké súdy v prípade doteraz odsúdili dvoch obžalovaných, ktorí s únosom pomáhali. Podľa záverov ich vyšetrovania bol Vietnamec Thanh unesený pomocou slovenského vládneho špeciálu , ktorý vietnamskej delegácii zapožičalo ministerstvo vnútra. Vtedajší minister vnútra Robert Kaliňák obvinenie z pomoci vietnamským bezpečnostným zložkám na únose odmietol a uviedol, že „to sa proste nestalo“.

unesený odsúdili špeciálu odmietol


Keď ja som bol minister, som mal okolo, výdavky štátneho rozpočtu, okolo 18 miliárd. Za vašej vlády, vy ste si výdavky zdvihli na 26 miliárd.

Ladislav Kamenický pôsobil ako minister financií počas vlády Petra Pellegriniho v období od 7. mája 2019 do 20. marca 2020. V roku 2019 boli výdavky štátu narozpočtované na 17,53 miliardy eur, pre rok 2020 to bolo približne 18,56 miliardy eur. Vláda Igora Matoviča zvýšila pre rok 2021 plánované výdavky štátu na rok 2021 na 23,86 miliárd eur. Stúpli najmä kvôli ekonomickým dôsledkom pandémie. Tvrdenie Ladislava Kamenického hodnotíme pre priveľkú odchýlku od skutočného údaju ako už nepravdivé.

pôsobil boli bolo zvýšila


Niektoré z tých strán (ktoré Kňažko zakladal, pozn.) fúzovali, to znamená spájali sa…

Milan Kňažko podľa dostupných informácií ( Aktuálne a Osobnosti ) bol spoluzakladateľom DÚ, ktorá sa v závere svojej pôsobnosti zlúčila s SDKÚ v roku 2000 a v ktorej zastával pozíciu podpredsedu. Vo voľbách v roku 1998 bol zvolený na kandidátke SDK, ktorá sa pretransformovala na SDKÚ. V tomto období pôsobil ako minister kultúry SR. Kňažko pôsobil aj v Demokratickej únii Slovenska , ktorá vznikla odštiepením z HZDS a v roku 1995 sa zlúčila s Národno-Demokratickou stranou a vznikla DÚ. Zistili sme minimálne dve strany, v ktorých pôsobil M. Kňažko a tieto strany sa zlúčili s inými stranami. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Aktuálne
Osobnosti
SDKÚ
1998
zvolený
Demokratickej únii Slovenska
Národno-Demokratickou stranou


Ja som sa rozprávala. Osem. (minimálny počet poslancov na utvorenie poslaneckého klubu, pozn.).

Poslanecký klub musí mať minimálne osem poslancov.


Máme 10 fakúlt kde sa študuje ošetrovateľstvo, (...) len 40 % študentov ošetrovateľstva dosiahne prvý stupeň vysokoškolského štúdia.

Na Slovensku sa naozaj nachádza 10 fakúlt , kde sa dá študovať ošetrovateľstvo, a to konkrétne v Bratislave, Martine, Košiciach, Trnave, Ružomberku, Nitre, Prešove a Trenčíne (detašované pracovisko v Nových Zámkoch Vysokej školy zdravotníctva a sociálnej práce sv. Alžbety v Bratislave sme nepočítali zvlášť). Čo sa týka percenta absolventov prvého stupňa štúdia, väčšina fakúlt neuvádza podrobné informácie o jednotlivých odboroch, údaje o prijatých študentoch a absolventoch uvádzajú súhrnne pre všetky odbory. K dispozícii máme Zdravotnícku ročenku SR (.pdf), ktorá uvádza celkové počty študentov a absolventov tohto odboru, avšak poskytnuté údaje nie sú jednoznačné. Z údajov, ktoré sme na požiadanie získali od Ministersva zdravotníctva SR, taktiež jednoznačne nevyplýva, že len 40 % študentov ošetrovateľstva dosiahne prvý stupeň vysokoškolského štúdia. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

fakúlt
Zdravotnícku ročenku SR
výročnej správe
výročnej správe


Dôležité je, že sa prijal špeciálny zákon, že sa vláda zaoberá týmito regiónmi (najmenej rozvinutými okresmi, pozn.) úplne iným spôsobom a detailnejšie, ako bolo doteraz

Špeciálny zákon č. 336/2015 Z. z., ktorý sa zaoberá najmenej rozvinutými okresmi, bol prijatý 11.11.2015 pod názvom „Zákon o podpore najmenej rozvinutých okresov“ . Zákon upravuje podmienky, systém a formy poskytovania podpory najmenej rozvinutým okresom, pričom tento termín aj definuje. V prípade, že daný okres spadá do kategórie "najmenej rozvinutý okres", získava po novom nárok na špeciálnu štátnu pomoc. Výrok podpredsedu vlády SR hodnotíme, ako pravdivý.

Vyššie uvedený zákon sa stal účinným začiatkom tohto roka. Zámerom tohto zákona je úprava podmienok, systému a formy poskytovania podpory najmenej rozvinutým okresom. Plnenie zákonom stanovených úloh má na starosti Úrad vlády SR spoločne s ministerstvami, Ústredím práce, sociálnych vecí a rodiny a okresným úradom daného okresu.

Záväzným dokumentom zameraným na odstraňovanie zaostávania najmenej rozvinutého okresu je tzv. Akčný plán , ktorý vychádza zo základných dokumentov podpory regionálneho rozvoja, ďalších dokumentov a odporúčaní rady. Tento dokument obsahuje napr. návrh opatrení a úloh na zabezpečenie realizácie a plnenia akčného plánu, časový harmonogram, spôsoby a zdroje financovania, monitorovanie a hodnotenie dosiahnutého pokroku. Akčný plán je pre každý okres špecifický , keďže každý má svoje vlastné problémy a špecifické príčiny hospodárskeho zaostávania. Vláda sa tak týmito okresmi môže zaoberať detailnejšie než predtým.

Zákon zriaďuje aj odborný poradný orgán vedúceho Úradu vlády Slovenskej republiky pre najmenej rozvinuté okresy tzv. Radu , „ ktorú tvoria zástupcovia úradu vlády, ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy a subjektov územnej spolupráce z najmenej rozvinutého okresu .“ Finančný príspevok (tzv. regionálny príspevok) je poskytovaný z rozpočtovej kapitoly úradu vlády v súlade s akčným plánom.

S týmto zákonom sa zaviedol termín "najmenej rozvinutý okres" a taktiež nariadil Ústrediu práce, sociálnych vecí a rodiny vytvorenie ich zoznamu na základe zákonom daných faktorov. Podľa definície je „najmenej rozvinutým okresom“ taký, v ktorom miera evidovanej nezamestnanosti presahuje 1,9-násobok celoslovenskej úrovne. Tento stav zároveň musí platiť aspoň deväť z predchádzajúcich 12 za sebou idúcich štvrťrokov.

Regionálnu politiku predtým riešil primárne len Zákon o podpore regionálneho rozvoja ( Zákon č. 539/2008 Z.z ), ktorý schválila ešte I. Ficova vláda. Zákon stanovuje podmienky a ciele podpory regionálneho rozvoja, upravuje pôsobnosť orgánov štátnej správy, vyšších územných celkov, obcí a dalších subjektov územnej spolupráce. V rozhovore pre TA3 Robert Fico porovnáva situáciu pred novým zákonom a po ňom: " Došlo k zmene, pokiaľ ide o prístup k najmenej rozvinutým okresom. Predtým to bola skôr intuitívna ad hoc práca, vybrali sme si okres, išli sme tam a ponúkli sme nejaké malé projekty. Teraz je to na báze zákona, ktorý stanovuje, ktorý okres spadá do tejto kategórie a čo je potrebné urobiť. Musíte schváliť akčný plán, ktorý vzniká zdola, nie zhora, automaticky sa schvaľuje tzv. regionálny príspevok a potom sa nastavuje nejaký plán na tvorbu pracovných miest a objem zdrojov, ktoré budú použité."

Vláda Ivety Radičovej spájala regionálny rozvoj primárne s rozvojom infraštruktúry . Známe je taktiež zavedenie povinného zverejňovania zmlúv na internete, medzi čo sa ráta aj projektová dokumentácia schválených projektov v regiónoch. Hlbšie sa, však problému regiónov venovať nestihla.

Špeciálny zákon
Akčný plán
špecifický
definície
Zákon č. 539/2008 Z.z
Vláda


Trestne právna imunita je inštitút, ktorý pôsobí počas výkonu mandátu. To znamená, ak naozaj ktokoľvek, kto dnes je poslancom alebo poslankyňou Národnej rady, je obvinený z trestného činu, nemá sa ako zbaviť zodpovednosti, akurát môže dôjsť k časovému odlíšeniu alebo bude šetrený po uplynutí mandátu.

Podľa článku 78., ods. 3 Ústavy SR : „Poslanca nemožno trestne ani disciplinárne stíhať, ani vziať ho do väzby bez súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky; možno však prejednať priestupok, o ktorom to ustanoví zákon. Ak Národná rada Slovenskej republiky súhlas odoprie, trestné stíhanie alebo vzatie do väzby je počas trvania poslaneckého mandátu vylúčené. V takomto prípade počas ďalšieho výkonu poslaneckého mandátu premlčacia doba neplynie.“ V trestnom poriadku (301/2005 Z.z.) sa uvádza: § 9 ods. 4: „V trestnom stíhaní, ktoré bolo zastavené z dôvodu uvedeného v odseku 1 písm. b), sa pokračuje po zániku mandátu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky, funkcie sudcu ústavného súdu, funkcie sudcu a funkcie generálneho prokurátora za podmienok uvedených v § 215 ods. 8.“ § 215 ods. 8: „V trestnom stíhaní, ktoré bolo zastavené z dôvodu uvedeného v § 9 ods. 1 písm. b), sa pokračuje po zániku mandátu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky, funkcie sudcu ústavného súdu, funkcie sudcu a funkcie generálneho prokurátora, a to vydaním uznesenia o pokračovaní v trestnom stíhaní, ak skutočnosti nasvedčujú tomu, že takýto postup je odôvodnený.“

Ústavy SR
V trestnom poriadku (301/2005 Z.z.)


...jeden taký citát z roku 2005, kedy ešte ako predstaviteľ Slovenskej pospolitosti národnej strany povedal(Kotleba, pozn.), že slovenská pospolitosť národná strana je nositeľom ducha a otca národa Andreja Hlinku, prvého slovenského prezidenta doktora Jozefa Tisa a všetkých ďalších velikánov slovenského národa.

V marci 2005 v jednom rozhovore Kotleba, ako predstaviteľ Slovenskej pospolitosti, citoval stanovy Slovenskej pospolitosti, ktorý je v znení, ktorý uvádza Klus. Výrok hodnotíme ako pravidvý.

rozhovore rozhovore


Ja som dlhodobo komunikoval kauzu Gorila v tej podobe, že nie som presvedčený, že je dobré, aby politici a akýmikoľvek vyhláseniami alebo ďalšími zásahmi ovplyvňovali samotné vyšetrovanie.

Môžeme konštatovať, že R. Kaliňák hovorí pravdu keďže verejne prehlásil, že nechce, aby politici zasahovali akýmkoľvek spôsobom do vyšetrovania kauzy. Napríklad vo februári sa R.Kaliňák vyjadril vo Volebnom štúdiu aktuality.sk (v poradí tretie video na stránke, dvanásta minúta), ku kauze Gorila nasledovne: " Pre mňa je garanciou, že nad spisom dozerá špeciálny prokurátor...ten bude dozorovať spis a zabráni ľubovoľnému politikovi, aby do toho spisu mohlo vstupovať.... Teraz je priestor, nech polícia robí 3D mapu, ako to bolo pod dozorom špeciálneho prokurátora a my politici sa od toho dostaňme preč."

aktuality.sk


My sme pôvodne referendum a rozhodovali a hovorili sme, že odporučíme občanom, aby sa referenda zúčastnili a hlasovali podľa vlastného svedomia a vedomia. Ale akým spôsobom sa toto referendum aj na pôde parlamentu aj konkrétnymi krokmi predsedu SaS, predsedu parlamentu pána Richarda Sulíka spolitizovalo a čo urobil, povedzme, že ako zneužil tieto listy, kde v týchto listoch.

Stanovisko strany Smer, či vyjadrenie niektorého z jej predstaviteľov, v ktorom by odporučili zúčastniť sa sme nenašli. Naopak, Robert Fico na tlačovej besede 6.9. povedal : "... nemôže Smer - sociálna demokracia odporučiť svojim voličom a sympatizantom aby sa tohto referenda zúčastnili." Ešte predtým, 25.8. strana Smer vydala stanovisko, kde tvrdí : "Keďže ide o politickú agendu jednej z vládnych strán, SMER – sociálna demokracia nevidí žiadny dôvod na to, aby referendum propagoval v rámci svojej vlastnej politickej činnosti."

stanovisko, kde tvrdí


...nástupný plat (učiteľa, pozn.) v súčasnosti 690 euro, čo je okolo 540 eur v čistom.

Začínajúci učiteľ základnej, strednej, jazykovej a špeciálnej školy je zaradený do platovej trarify 1, triedy 9. Po navýšení platov v regionálnom školstve v septembri 2017 má začínajúci učiteľ nárok na 690 eur, čo približne predstavuje 544 eur čistého mesačného platu. Výrok Branislava Gröhlinga hodnotíme ako pravdivý.

zaraďuje
.pdf
platových taríf


Veď sme uvrhli 900 tisíc, je najnovšie číslo, 900 tisíc ľudí je na hranici chudoby, je ohrozených chudobou, máme tu 3,5 milióna exekúcií,

Podľa údajov Eurostat za rok 2015 bol podieľ ľudí žijúcich na Slovensku na hranici chudoby 18,4 %. Počet obyvateľov Slovenska je podľa Štatistického úradu 5 427 917. Počet ľudí žijpcich na hranici chudoby je teda približne 998 736, preto výrok Borisa Kollára hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 27.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat
Štatistického úradu


V marci tohto roku sa dostala inflácia pod 2%. Historicky od novembra, alebo od decembra, od jesene 2010 najnižšia inflácia.

Podľa štatistického úradu Slovenskej republiky klesla čistá inflácia, t.j. bez zmien nepriamych daní z 2 % v januári 2013, na 1,7 % v marci toho istého roku.

štatistického úradu
graf
bola
dosiahla


(J. Slota:Ste za dekriminalizíciu, jak? Čo vlastne chcete dekriminalizovať potom? Ja to nepochopím?)  Mladí študent, ktorý má jeden alebo dve marihuanové cigarety so sebou, aby on neskončil v base.

V programovom vyhlásení strany Sas bol návrh prekvalifikovať držbu marihuany v množstve nepresahujúcom 5 gramov sušiny z trestného činu na priestupok, ktorého následkom už nie je záznam v registri trestov, no zároveň v návrhu stojí, že predaj alebo pokus o predaj, výrobu alebo iné konanie, ktorého účelom je ekonomický prospech, alebo podanie mládeži sa bude i naďalej považovať za trestný čin.

programovom vyhlásení


V priemere teda zaočkovanosti, čiže v rýchlosti očkovania, sme na tom lepšie ako Grécko, Estónsko, Nemecko ako priemerná krajina EÚ, lepšie ako Fínsko, Švédsko, Češi, Cyprus, Belgicko, Francúzsko, Rakúsko, Luxembursko atď. ešte ďalšie 4 krajiny, čiže ideme nadpriemerne rýchlo v porovnaní s ostatnými krajinami Európskej únie alebo sme v tom lepšom priemere.

Podľa štatistiky portálu Our World in Data malo Slovensko k dátumu vysielania relácie - t.j. k 6. februáru 2021 - vyššiu mieru zaočkovanosti populácie ako krajiny, ktoré premiér spomínal (s výnimkou Estónska) Priemer zaočkovanosti Európskej únie ako celku bol 3,8 vakcíny na 100 obyvateľov, Slovensko malo 3,97. Podobné čísla vyplývali v tom čase zo štatistiky Európskeho centra pre kontrolu a prevenciu chorôb. Tvrdenie Igora Matoviča hodnotíme preto ako pravdivé.

portálu štatistiky


Aj Ukrajina po páde komunizmu začínala na veľmi podobnej úrovni HDP ako Poľsko a dnes je ten pomer 1:3.

Podľa údajov Svetovej banky je pravdou, že HDP Poľska a Ukrajiny bolo po páde režimu bolo na približne podobnej úrovni. Posledné údaje za rok 2012 ukazujú, že HDP Poľska je približne trikrát vyššia. Podľa dostupných údajov za rok 2013, je pomer stále približne 1:3 a teda, 177,8 ku 516,3 mld. amerických dolárov. Aj článok SME hovorí o zlej situácii Ukrajiny a minimálnom ekonomický raste.

údajov článok


Zároveň sa sústredí (vláda, pozn. )na vytváranie podpory podnikateľského a exportného prostredia, aj s vytváraním inovačných centier na slovenských veľvyslanectvách.

Vláda schválila Stratégiu vonkajších ekonomických vzťahov (VEV) Slovenskej republiky na obdobie 2014-2020 uznesením č. 107 z 12. marca 2014. Predmetom posledného rokovania Rady vlády na podporu exportu a investícii bolo dňa 15. decembra 2016 schválenie druhej monitorovacej správy o plnení cieľov Stratégie VEV, pričom členovia Rady vzali na vedomie materiál " Zameranie ekonomickej diplomacie do roku 2020 ", ktorý koncepčne nadväzuje na Stratégiu VEV. Môžeme teda povedať, že vláda urobila kroky k podpore podnikateľského a exportného prostredia, no vytváranie inovačných centier na slovenských veľvyslanectvách sa zatiaľ realizovať nezačalo.

"Cieľom stratégie VEV je zabezpečenie stabilného postavenia SR v medzinárodných ekonomických vzťahoch podporujúceho hospodársky a sociálny rozvoj krajiny, rast životnej úrovne obyvateľstva a presadzovanie ekonomických záujmov v zahraničí, vrátane garantovania plnenia požiadaviek ekonomickej bezpečnosti." (Vlastný materiál, str. 10)

Ďalej sa tieto ciele rozdeľujú do štyroch kategórii. 1. Obchodno-politické ciele sa zameriavajú na rast exportu. 2. Pro-investičné ciele majú za úlohu okrem iného zvyšovať prílev investícií predovšetkým do oblastí s vyššou pridanou hodnotou. 3. Ciele v oblasti inovačnej spolupráce so zahraničím majú za úlohu " zvýšiť zapojenia slovenských podnikateľských a výskumných subjektov do projektov medzinárodnej výskumnej spolupráce ". 4. Ciele v oblasti jednotnej prezentácie SR sa zameriavajú na, okrem iného, " zvýšenie miery zapojenia slovenských (...) subjektov do projektov medzinárodnej výskumnej spolupráce "

Príloha 3 správy o stave výsledkoch ekonomickej diplomacie za rok 2016 vydaná v januári 2017 uvádza spoluprácu v oblasti inovácií medzi oprávnenými subjektmi v SR a Izraeli ( word , str.1). MH SR dňa 4. augusta 2016 predstavilo Výzvu na predkladanie žiadosti o dotáciu na riešenie spoločenských projektov priemyselného výskumu a experimentálneho vývoja na podporu spolupráce medzi tými krajinami. Jedná sa o spoluprácu MH SR s MZVaEZ SR a Zastupiteľského Úradu (ZÚ) v Izraeli, pričom " Cieľom podpory je zintenzívniť spoluprácu slovenských a izraelských podnikov pri riešení spoločných projektov v oblasti priemyselného výskumu a experimentálneho vývoja " ( word , str. 5).

Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky v roku 2016 vydávalo Týždenné aktuality pre podporu podnikania v zahraničí, kde poskytoval informácie o svetovom trhu. Za rok 2017 táto publikácia zatiaľ nevyšla. Informácie o podnikaní a možnosti exportu poskytuje ministerstvo na portáli export.slovensko.sk , kde sa nachádzajú informácie o možnostiach financovania, rôznych podujatiach, aktualitách či službách exportérom.

Ministerstvo hospodárstva v projekcii vývoja zahraničného obchodu SR do roku 2020, ktorý je založený na použití ekonometrických metód s využitím údajov UNCTAD, OECD, Svetovej banky a WTO spracoval päť scenárov odhadovaného objemu zahraničného obchodu SR. Stredný scenár eviduje percentá za predpokladu, že nenastane globálny boom alebo globálna kríza. Pri strednom scenári bude vývoz SR tvoriť 124 miliárd eur, čo zodpovedá " priemernému ročnému rastu o 8,8%. Aktívne saldo zahraničného obchodu stúpne z 3,6 mld. v roku 2012 na 23 miliárd eur v roku 2020. Pri predpokladanom HDP vo výške 90 miliárd eur vzrastie otvorenosť slovenskej ekonomiky na 250%. "

uznesením rokovania word word vydávalo export.slovensko.sk


Otázka je a tá otázka je regulérne na mieste, keď hovoríme o 180 000 ľuďoch, pretože to je číslo, ktoré odznelo v rozprave.

Podľa údajov Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny bolo v novembri 2013 na Slovensku presne 185 529 poberateľov dávok v hmotnej núdzi. O zákone o hmotnej núdzi bola rozprava 24. októbra 2013. Demagog.SK nezistil, že by rečníci hovorili o čísle 180 tisíc poberateľov dávok v hmotnej núdzi. Každopádne číslo, ktoré uvádza Žitňanská, je rovnaké ako uvádza Ústredie práce. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

údajov


Ale ak je u vyšetrovateľa naozaj presvedčený o tom, že sú naplnené všetky predpoklady, nejakej skutkovej podstaty, príde a požiada Národnú radu o to o súhlas s trestným stíhaním. Čiže sme opäť pri B, nikto sa nevie žiadnym spôsobom pred svojou trestne právnou zodpovednosťou skryť.

Opäť citujeme Ústavu SR . Čl. 78 ods. 3: „Poslanca nemožno trestne ani disciplinárne stíhať, ani vziať ho do väzby bez súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky; možno však prejednať priestupok, o ktorom to ustanoví zákon. Ak Národná rada Slovenskej republiky súhlas odoprie, trestné stíhanie alebo vzatie do väzby je počas trvania poslaneckého mandátu vylúčené. V takom prípade počas ďalšieho výkonu poslaneckého mandátu premlčacia doba neplynie.“

Ústavu SR


Náš nominant zrušil pre štát veľmi nevýhodnú zmluvu. Ušetril 100 miliónov korún.

TASR prišla 11. apríla 2011 s informáciou, že na prenájme budovy v Košiciach ušetrilo Danové riaditelstvo (DR) SR 3,5 milióna eur, a to oproti cene, ktorú dohodlo prechádzajúce vedenie úradu. "Rozhodli sme sa vybrat co najefektívnejšie a co najlacnejšie riešenie. Rozhodli sme sa podpísat zmluvu, na ktorej oproti inej zmluve, ktorá bola stole, sme ušetrili vyše 3,5 milióna eur na pät rokov. Takúto zmluvu by som podpísal aj priamo s bratom predsedu Smeru,' konštatoval generálny riaditel DR Miroslav Mikulcík."

TASR


Istanbulský dohovor nebol Národnou radou prijatý...

Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu, tzv. Istanbulský dohovor, bol Slovenskou republikou podpísaný 11. mája 2011 za vlády Ivety Radičovej. Národná rada SR ho však doteraz neratifikovala , nebol na ratifikáciu predložený, aj keď bola vyjadrená vôľa k implementácii niektorých jeho ustanovení a niektoré sa v praxi dodržujú. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

podpísaný neratifikovala


pani poslankyňa samozrejme spomína oslabovanie pozície prezidenta, naopak, kritizovala ešte pred prezidentskými voľbami posilňovanie pozície prezidenta, tak tu tiež vidím určitý rozpor a jasnú politiku.

Je pravdou, že vo februári 2014 Lucia Žitňanská pri kritike navrhovaných zmien v súdnictve uviedla rozšírenie prezidentských právomocí ako možné riziko, ktoré by jej zabránilo v podpore tohto návrhu zákona. Treba však podotknúť, že sa vyjadrovala k pôvodnému, vládnemu návrhu zákona, ktorý mal iné znenie práve v súvislosti s právomocami prezidenta, než ten, ktorý bol prerokovaný a schválený v parlamente spolu s návrhom o ústavnej ochrane manželstva. Navyše ešte pred druhým kolom volieb Žitňanská kritizovala poslanecký návrh za oslabovanie právomocí. Nedá sa preto hovoriť o rozpore a výrok Tomáša Boreca hodnotíme ako zavádzajúci.

kritike
vládny návrh
poslanecký
kritizovala


Podmienka (pre budovanie Južného obchvatu, pozn.) bola aby sme vybudovali kruhový objazd na Bratislavskej, ten sa momentálne buduje.

Vlastný materiál k rokovaniu vlády, ani uznesenie vlády k projektu k Južného obchvatu Trnavy explicitne neuvádza podmienku začatia výstavby/realizácie projektu obchvatu výstavbou okružnej križovatky. Na druhej strane ide o prirodzenú podmienku Južného obchvatu, keďže tento obchvat počíta s napojením na túto okružnú križovatku, preto bol projekt križovatky ešte v roku 2012 upravovaný. Križovatka sa začala stavať v októbri 2014 a má sa skončiť do 15. decembra 2014. Nezistili sme informácie o odložení odovzdania stavby. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Výstavba novej okružnej križovatky ulíc Bratislavskej a Strojárenskej v Trnave sa začala 6. októbra 2014 a má trvať do 15. decembra 2014. Projekt si vyžiadal investíciu vo výške takmer 730 – tisíc eur s DPH. Rozpočet pôvodne počítal s nákladmi až do 900-tisíc eur. Dátum zverejnenia analýzy: 08.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

materiál uznesenie napojením Výstavba začala Rozpočet


... ak by sa náhodou pán premiér po predsedníctve rozhodol odísť, tak by to znamenalo z hľadiska nášho ústavného systému pád vlády...

V právnom systéme Slovenskej republiky je ústavou naviazaná osoba premiéra na vládu Slovenskej republiky podľa článku 116 odseku č. 6 : " Ak demisiu podá predseda vlády, demisiu podá celá vláda ." Výrok hodnotíme ako pravdivý.

naviazaná


Viete, keby tu išlo o autora, tak potom by určite pán Sulík inicioval aj odstránenie tej sochy, ktorá je na schodoch Národnej rady, ktorej autorom je tiež pán Kulich.

Autorstvo


Pred dvoma týždňami sme zatkli prednostu obvodného úradu životného prostredia z prijímania úplatku.

25. marca 2013 vyšli správy o tom, že polícia zatkla prednostu Obvodného úradu životného prostredia v Dunajskej Strede Alexandra Rácza. Zatkli ho pri preberaní úplatku 2000 eur. Policajný prezident Tibor Gašpar sa vyjadril , že: "peniaze mali zabezpečiť do budúcna bezproblémové vybavovanie žiadostí v úrade, ktoré súvisia s narábaním s odpadmi" .

vyjadril


Keď už sme sa ničoho nevedeli dočkať, tak sme prišli s návrhom poďme na mimoriadnej schôdzi ešte pred prijatím maďarskej ústavy diskutovať o týchto veciach a nájdime konsenzus. Boli sme odmietnutí, že ešte máme čas.

Mimoriadna schôdza iniciovaná SMERom o aktuálnych slovensko-maďarských vzťahoch sa mala konať 6. apríla 2011, no koaliční poslanci nezahlasovali za jej program, a preto nemohla pokračovať. Po jednaní Koaličnej rady 4. apríla 2011 vydal B. Bugár prehlásenie o spoločnom stanovisku, na ktorom koalícia dohodla v otázke hlasovania o programe mimoriadnej schôdze: "predstavitelia vládnej koalície na koaličnej rade sa jednoznačne vyslovili za názor, že vzhľadom k tomu, že súčasná vláda koná vždy adekvátne (v otázke slovensko-maďarských vzťahov, pozn.) a nevyvoláva zbytočnú hystériu, nevidia dôvod aby v Národnej rade takáto schôdza bola z našej strany podporená. To znamená, že nebudeme hlasovať za program mimoriadnej schôdze." Dôvodom odmietnutia teda nebol "dostatok času" na riešenie prípadných problémov, ale to, že sa vláda domnieva, že jedná, keď je potreba. Dátum zverejnenia analýzy: 15.05.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

Mimoriadna schôdza
Koaličnej rady


Jedná sa o rozpočte, ale tie kľúčové zákony, ktoré budú mať dopad na občanov tie sa už proste prijali a ten váš malý vynález skazy, ktorý ste si skonštruovali proste dopadne na chrbáty ľudí, lebo im nakladáte a vy, vy pomenúvate samozrejme jednotlivosti ako nárasty cien v jednotlivých oblastiach, ale to dopadne v celku na tých ľudí či ...zvyšovanie cien plynu, uhlia...

Ohľadom uhlia: ten istý zákon ako v prípade tepla. V dôvodovej správe sa píše:

zákon


Manifest liberálnej frakcie neobsahuje žiadne zmienky týkajúce sa európskeho usporiadania EÚ.

Manifest Alliance of Liberals and Democrats for Europe (ALDE) pre voľby do EP 2014 skutočne neobsahuje žiadne konkrétne zmienky o potrebe federalizácie Európy, tvorbe superštátu a pod. Väčšiu integráciu spomína len okrajovo: V globalizovanom svete žiadny členský štát EÚ sám nevyrieši hrozby a výzvy, ktorým dnes čelíme. Občania EÚ očakávajú od EÚ a jej členských štátov, že budú spoločne vystupovať, spoločne konať a že zohrajú účinnú úlohu v svetových záležitostiach. Svet je čoraz zložitejší a neistejší. Európa sa bude musieť viac spoľahnúť na svoje vlastné vojenské a bezpečnostné zdroje. Je potrebné lepšie zhromažďovať a zdieľať tieto kapacity, aby sa mohli oveľa lepšie využívať. Umožnilo by to rýchlejšiu reakciu na medzinárodné krízy, ako sa úspešne preukázalo v boji proti pirátstvu. Dátum zverejnenia analýzy: 19.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Manifest


...vaši bývalí ministri Miškov a Krajcer hovoria, že klamete (Sulík, pozn.). Hovorili, že ste si to mesiac predtým, pád vlády Ivety Radičovej pripravili.

Krajcer a Miškov skutočne na tlačovej besede vyhlásili, že pád vlády Ivety Radičovej bol spomínaný už mesiac predtým, ako k nemu skutočne došlo. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Na tlačovej besede SKOK!-u, na ktorej boli prítomní Juraj Miškov a Daniel Krajcer, vyhlásil líder strany, že za pád Radičovej vlády môžu všetci jej členovia, takže aj oni. "Nedokázali sme zastaviť Sulíka, to je naša zodpovednosť. Každý, kto chce ďalej pôsobiť v politike, by sa mal k tomu postaviť chlapsky a ospravedlniť sa. Čo je chlapské na tom hádzať vinu na Radičovú? Vyzývame Richarda Sulíka, aby prestal s týmito útokmi, aby si priznal svoj diel zodpovednosti a aby sa ospravedlnil," apeloval Miškov. Taktiež povedal, že pád vlády Ivety Radičovej bol známy už mesiac predtým po neúspešných koaličných rokovaniach. SITA píše nasledovné: „ Richard Sulík hádže takmer celú vinu za pád vlády na Ivetu Radičovú, čo nie je pravda. Vieme to, lebo sme boli pri tom,“ povedal poslanec Daniel Krajcer, podľa ktorého predchádzajúca vláda nepadla 11. októbra v parlamente, ale už mesiac predtým na neúspešných koaličných rokovaniach. Krajcer je presvedčený, že vládu nepoložila Radičová, ale „politikárčenie, škriepky a veľké zaslepené egá“, čo podľa neho dominuje slovenskej politickej scéne dodnes. Líder SKOKu Juraj Miškov tvrdí, že pád Radičovej vlády spôsobili všetci vtedajší politickí lídri, pričom každý z nich by si mal priznať mieru zodpovednosti. „Naša zodpovednosť spočíva v tom, že sme nezastavili Richarda Sulíka,“ konštatoval a Sulíka vyzval, aby prestal hádzať vinu na iných, postavil sa pred ľudí a ospravedlnil sa." Dátum zverejnenia analýzy: 28.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

apeloval SITA


Zažili sme si svoje už v súvislosti napríklad s Gréckom. Alebo s inými mechanizmami, kde išlo o záchranu eura. (...) lebo euro je naša mena, a kroky, ktoré sa urobili, ktoré boli veľmi nepopulárne, na ktorých dokonca padla vláda Ivety Radičovej.

Európsky finančný stabilizačný nástroj (EFSF - European Financial Stability facily), nazývaný aj euroval 1 alebo dočasný euroval mal slúžiť ako finančná pomoc zadĺženým krajinám eurozóny. Finančné prostriedky z tohto záchranného mechanizmu čerpalo aj Grécko. Hlasovanie o eurovale, spojené s vyjadrením dôvery vláde spôsobilo pád vlády I. Radičovej v roku 2011.

Európsky finančný stabilizačný nástroj
Hlasovanie


Pán Robert Fico prijal pozvanie premiérky. Bolo to rokovanie krátke, pretože po položení vecnej otázky, koľkými hlasmi disponuje pani premiérka, keďže sa sama dala do pozície zháňania tých hlasov, tak z toho rokovania odišiel.

Stretnutie R. Fica s premiérkou I. Radičovou ohľadom otázok spojených s eurovalom 1 a 2 sa uskutočnilo 16. augusta 2011. Rokovanie však bolo veľmi krátke. Podľa vyjadrenia R. Baťa , hovorcu pani premiérky, pán Fico zopakoval svoje politické stanovisko,že podporu eurovalu vysloví v prípade, ak bude mať koalícia väčšinu na presadenie zmien. I. Radičová ho vecne informovala o tom, čo všetko treba urobiť, aby sa závery summitov EU a Eurozóny nejakým spôsobom premietli aj do praxe. Podľa vyjadrení R. Fica mu premiérka nevedela povedať s koľkými hlasmi v NR SR môže v otázke podpory eurovalu rátať. Ako uvádza denník Pravda, "po stretnutí s predsedníčkou vlády (R. Fico, pozn.) vyhlásil, že rokovať s ňou nemá význam, lebo nevie nič garantovať.

Stretnutie
vyjadrenia R. Baťa
vyjadrení R. Fica


Pravdou je to, že vždy bola povedzme vyššia a to len konštatujeme obidvaja, že bola kedysi vyššia sadzba (DPH, pozn.), 23 % a 10 na potraviny. A potom sa to zvyšovalo na potraviny na 14 % a s tým, že ale, samozrejme, to sa kompenzovalo znížením tej hornej sadzby z 23 na 20. A potom keď prišla veľká daňová reforma, tak bolo, vtedy bolo 14 % na 20 a sa to zjednotilo na 19.

Švejna vo výroku referuje k zmenám vo výške DPH. Uvedené hodnoty korešpondujú s vývinom DPH od roku 1999, výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podľa novely z roku 1997 bola znížená sadzba DPH vo výške 6 % zavedená na vybrané potraviny, lieky, energie a zdravotnícke pomôcky. V roku 1999 sa 6 % znížená sadzba zvýšila na 10 %. Bežná sadzba bola v období od roku 1995 na úrovni 23 %. K zmene na 14 a 20 % došlo v novele z roku 2002 s platnosťou od 1. januára 2003.

novely
zvýšila
novele
daňová reforma
predchádzajúcej
zaviedla
zvýšila


Častokrát, čo sme dostávali aj informácie, že zoberte si, že ten policajt je rodinný príslušník možno práve toho majiteľa alebo prevádzkara tej reštaurácie a teraz, keď to tak zjednodušene poviem, tak cez týždeň ho má prísť skontrolovať, má mu napariť pokutu a cez víkend jej zavolali na oslavu jeho neterky a pod.

Polícia vykonáva v spolupráci s regionálnymi úradmi verejného zdravotníctva kontroly dodržiavania epidemiologických opatrení. Od začiatku roka policajti skontrolovali desaťtisíce ľudí. Pokuty udelili viacerým prevádzkam, napríklad za nenosenie rúška personálom. Ministerstvo vnútra neodpovedalo portálu Demagóg.SK na otázku, či sa policajti v praxi stretávajú s prípadmi, aké opísal Eduard Heger. Jeho tvrdenie preto hodnotíme ako neoveriteľné.

vykonáva desaťtisíce udelili


...moratórium bolo zavedené hneď po revolúcii v duchu tých najväčších demokratických pravidiel a najväčšej slobody, ktorá bola na prelome 90 rokov, teda 89-90, kedy sa vlastne tvoril zákon o voľbách a podľa toho pravidla vlastne už išli prvé slobodné voľby v roku 90 na jar a toto vlastne bolo toho súčasťou.

Moratórium bolo skutočne zavedené v troch zákonoch z roku 1990 o voľbách do samosprávy obcí, Federálneho zhromaždenia a SNR. V posledných dvoch zákonoch (o voľbe do Federálneho zhromaždenia a voľbách do SNR) úprava nadobudla účinnosť od 1. marca 1990 - teda na jar. Voľby do Federálneho zhromaždenia sa uskutočnili spolu s voľbami do SNR v júni 1990, teda tri mesiace po účinnosti zákonov. Voľby do samosprávy obcí sa konali koncom roka 1990. Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže je pravdou, že moratórium bolo už v zákonoch z roku 1990, ktoré nadobudli účinnosť na jar 1990, a podľa ktorých sa v zápätí konali prvé slobodné voľby. Zákon o voľbách do Federálneho zhromaždenia z roku 1990: "VOLEBNÁ KAMPAŇ § 27 (7) V čase 48 hodín pred začatím volieb a v deň volieb je zakázaná volebná agitácia pre politické strany a je zakázané zverejňovanie údajov, ktoré by mohli poškodiť politickú stranu alebo kandidáta, a to slovom, písmom, zvukom a obrazom vo verejných informačných prostriedkoch, v budovách, kde sídlia okrskové volebné komisie, a v ich bezprostrednom okolí. Zverejňovať výsledky predvolebných prieskumov verejnej mienky je dovolené najviac do siedmeho dňa predo dňom volieb." Zákon o voľbách do NRS z roku 1990, nadobudol účinnosť 16. marca 1990, teda na jar roku 1990: "§ 23 Volebná agitácia (5) Volebná agitácia sa musí skončiť dva dni predo dňom konania volieb. " Citujeme z pôvodného znenia Zákona o voľbách do orgánov samosprávy obcí z augusta 1990, účinné od konca augusta 1990: § 30 Volebná agitácia (1) Časom volebnej agitácie sa rozumie obdobie začínajúce 30 dní a končiace 48 hodín pred začatím volieb . ... (4) Štyridsaťosem hodín pred začatím volieb a v deň volieb je neprípustná volebná agitácia pre kandidujúce politické strany a pre nazávislých kandidátov slovom, písmom, zvukom i obrazom v štátnych a miestnych oznamovacích prostriedkoch, v budovách, kde sídlia okrskové volebné komisie, a v ich bezprostrednom okolí. Dátum zverejnenia analýzy: 16.06.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

voľbách

NRS


... prezident Slovenskej republiky je povinný menovať ústavných sudcov z ľudí, ktorí sú mu daní, že nemôže ich odôvodňovať... prezident Slovenskej republiky je povinný menovať ústavných sudcov zo zvolených kandidátov.

To, či má prezident Kiska takúto povinnosť, nie je momentálne jednoznačné, prezident v tomto prípade požiadal o definitívne rozhodnutie, preto musíme výrok hodnotiť ako neoveriteľný. Ústava Slovenskej republiky uvádza v článku 102 nasledovné: ,, Prezident s, vymenúva a odvoláva sudcov Ústavného súdu Slovenskej republiky, predsedu a podpredsedu Ústavného súdu Slovenskej republiky, prijíma sľub sudcov Ústavného súdu Slovenskej republiky a sľub generálneho prokurátora, " Ďalej článok 134 Ústavy uvádza: ,, (2) Sudcov ústavného súdu vymenúva na návrh Národnej rady Slovenskej republiky na dvanásť rokov prezident Slovenskej republiky. Národná rada Slovenskej republiky navrhuje dvojnásobný počet kandidátov na sudcov, ktorých má prezident Slovenskej republiky vymenovať. " Povinnosť prezidenta vymenovať sudcov Ústavného súdu bola rozoberaná v súvislosti s kauzou Kiska vs. Ústavný súd, kedy prezident Kiska sudcov odmietol vymenovať, tí následne podali sťažnosť na Ústavnom súde, ktorý rozhodol v ich prospech (teda, že by podľa Ústavy mali byť vymenovaní) a následne prezident Kiska požiadal plénum o definitívne rozhodnutie, keďže prvotné rozhodnutie podľa neho nebolo jednoznačné. O kauze informoval aj DenníkN . Dátum zverejnenia analýzy: 14.11.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Ústava DenníkN


Ďalej tu bol jasný pokles nezamestnanosti. (pred voľbami pozn.)

Podľa Štatistického úradu SR nezamestnanosť od februára do mája 2010 naozaj klesala avšak v júni opäť mierne stúpla. V porovnaní štatistík OECD/EUROSTAT, ÚPSVaR a ŠÚSR však dostávame rôzne čísla. Napr. OECD/EUROSTAD ukazuje na zvyšovanie nezamestnanosti, kým ÚPSVaR stagnáciu nezamestnanosti v posledných mesiacoch. Tento trend nie je možné nazývať „jasným poklesom nezamestnanosti.“

Štatistického úradu
porovnaní


Tu je mimochodom stav 7:4 pre Ministerstvo vnútra, pretože vyšetrovateľom za pravdu dali iba v prípade pána Sabotu, Magulu, Dunčka, Mašinu, Kišša, ale v prípade pána Magulu, Čurillu, Ďurka, Svitoka, Sedláka, Koteka, dali za pravdu ministerstvu vnútra.

Minister vnútra Matúš Šutaj Eštok po nástupe do funkcie postavil mimo službu policajných vyšetrovateľov, ktorí mali od Úradu na ochranu oznamovateľov udelený status chráneného oznamovateľa. Minister ich postavil mimo službu bez toho, aby o tom daný úrad informoval. Policajti sa tak obrátili na súd. Keďže v prípade Jána Čurillu a Róberta Magulu rozhodol aj prvostupňový aj druhostupoňový súd v prospech ministerstva, tak je výsledný počet rozsudkov, ktoré postup ministra Eštoka neodporovali sedem, pričom súd rozhodol proti postupu ministra v štyroch prípadoch.

V prípade bývalých vyšetrovateľov NAKA Jána Čurillu a jeho kolegu Róberta Magulu, mestský súd Bratislava IV v novembri 2023 rozhodol v prospech ministerstva vnútra a to napriek ich statusu chránených oznamovateľov. Sudkyňa Husová uviedla, že podľa nech tento status nie je nadradený statusu príslušníkov Policajného zboru a prípad odporúčila riešiť buď podaním takzvaného rozkladu proti personálnemu rozkazu ministra vnútra alebo správnou žalobou. Právny zástupca vyšetrovateľov, Peter Kubina, sa voči rozhodnutiu odvolal a o prípade rozhodoval začiatkom roka 2024 krajský súd, ktorý potvrdil rozhodnutie okresného súdu. Kubina avizoval , že proti rozhodnutiu krajského súdu podajú dovolanie na Najvyšší súd. (4:0)

Richard Sedlák , bývalý šéf odboru ochrany, prevencie a boja proti korupcii útvaru ochrannej služby a prevencie mal rovnako status chráneného oznamovateľa. K 1. decembru 2023 bola ale zrušená jeho pracovná pozícia, dôsledkom čoho bol degradovaný na nižšiu funkciu. Súd nerozhodol v jeho prospech. (5:0)

Rovnako obstál aj Pavol Ďurka, bývalý funkcionár policajnej inšpekcie. Mestský súd Bratislava IV nevyhovel jeho žiadosti o okamžitom opatrení a teda ostáva mimo služby. (6:0)

Podobná vec sa stala aj v prípade Juraja Svítka , bývalého zástupcu šéfa inšpekcie, ktorý bol rovnako ako Richard Sedlák degradovaný na nižšiu pracovnú pozíciu a premiestnený do Bánoviec nad Bebravou. (7:0)

Rozhodnutia sa otočili proti rozhodnutiu ministra vnútra v prípadoch Milana Sabotu, Branislava Dunčka, Branka Kišša a Štefana Mašina.

Prvým zúčastneným, ktorému súd vyhovel, bol Branko Kišš , ktorého pracovné miesto bolo zrušené deň po vymenovaní vlády. Kišš pôsobil ako 1. viceprezident, no bol presunutý na pracovisko Riaditeľstva hraničnej a cudzineckej polície. Súd pri rozsudku argumentuje tým, že minister nepožiadal o súhlas Úradu na ochranu oznamovateľov. Kišš teda môže podľa rozhodnutia Mestského súdu Bratislava IV. zostať prvým viceprezidentom Policajného zboru. (7:1)

Druhé rozhodnutie padlo v prípade Štefana Mašina . V tejto situácii súd rozhodol, že minister vnútra Matúš Šutaj Eštok urobil chybu, keď odstavil Štefana Mašina zo služby bez súhlasu Úradu na ochranu oznamovateľov a teda sa vyšetrovateľ mohol vrátiť späť do práce. (7:2)

Posledné rozhodnutia v prospech vyšetrovateľov padli v prípadoch Milan Sabotu a Branislav Dunčka . V týchto prípadoch súd urobil záver, že má právo rozhodnúť v prípade antidiskriminačného sporu a teda vydať urgentné opatrenia. Preskúmal, či minister vnútra konal v súlade so zákonom o ochrane oznamovateľov a najmä, či získal súhlas Úradu na ochranu oznamovateľov. (7:4)

Voči Ladislavovi Kotekovi bolo začaté stíhanie vo veci neoprávneného používania služobného auta. Kotek mal byť v skorých ranných hodinách zastavený policajným operatívny pracovník z policajnej inšpekcie pri ceste do práce v obci Jabloňové na Záhorí. Na použitie služobného auta mu mal byť udelený súhlas od nadriadeného. V súčasnosti sa prípad vyvíja.

rozhodol
potvrdil
avizoval
Richard Sedlák
Pavol Ďurka,
Juraja Svítka
Branko Kišš
Štefana Mašina
Milan Sabotu a Branislav Dunčka
neoprávneného
zastavený


...pán Galko, ktorý odpočúva ľudí a ktorý sa im hrabe v súkromí (...).

Podobný výrok už Demagog.SK v minulosti overoval u bývalého ministra vnútra, Roberta Kaliňáka. Kauza odpočúvania novinárov siaha ešte späť do roku 2011, kedy mali byť na pokyn bývalého ministra obrany Ľubomíra Galka zo strany SaS odpočúvaní štyria novinári. Vyšetrenie ešte v roku 2015 preukázalo, že Galko do odpočúvania nezasahoval a nevydal rozkazy ani pokyny dôstojníkom Vojenského obranného spravodajstva. Prokuratúra obžalovala len piatich bývalých príslušníkov Vojenského obranného spravodajstva, medzi nimi ale Galko nefiguruje. Konečný verdikt v tejto kauze ešte nie je známy. Výrok hodnotíme ako neoveriteľné.

Podobný nezasahoval


My sme mali 1,2-percentný deficit, pani redaktorka. Dneska sa dozvedám, že vraj my sme zanechali zlé verejné financie. Nie je to pravda. My sme zanechali jednu miliardu, ktorá stúpla na 8,5 miliardy.

Tretia vláda Roberta Fica (2016 – 2020) zanechala deficit štátneho rozpočtu vo výške 1,3 % HDP. Keď ho zanechávala úradnícka vláda Ľudovíta Ódora, pohyboval sa na úrovni 5,2 % HDP, teda 6,4 mld. eur, nie 8,5 mld. eur. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Na základe údajov Štatistického úradu SR bol deficit verejných financií v roku 2019 1,3 % HDP ( .pdf , s. 1), čo predstavovalo 1,2 mld. eur. V roku 2023 , teda rok, v ktorom dovládla úradnícka vláda Ľudovíta Ódora, Štatistický úrad SR evidoval deficit 5,2 % HDP, čo zodpovedalo 6,4 mld. eur.

Nárast deficitu medzi rokmi 2020 až 2023 sa dá vysvetliť ako externými príčinami (vypuknutie pandémie covidu-19 v roku 2020, bezpečnostná a energetická kríza spustená plnohodnotnou ruskou inváziou na Ukrajinu v roku 2022), tak aj internými (prijatie vládnych opatrení v oblasti sociálnej a rodinnej politiky, tiež v roku 2022).

Za prvý rok vládnutia vlády Roberta Fica, rok 2024 , deficit dosiahol 5,3 % HDP, teda 6,9 mld. eur.

Podobný výrok Ladislava Kamenického o štátnom deficite sme už overovali v minulosti.

.pdf

vysvetliť

výrok


...pretože to vyplýva aj zo Ženevských konvencií. Vojnoví utečenci nemajú dostávať azyl.

Dohovor o právnom postavení utečencov z roku 1951 ( 1951 Geneva Refugee Convention ) spolu s Protokolom z roku 1967, ktorý rozšíril jej pôsobnosť, neustanovujú vojnových utečencov ako neoprávnených pre dostanie azylu. Dohovor (. pdf, s.2) je zakotvený v článku 14 Všeobecnej deklarácie ľudských práv z roku 1948, ktorá priznáva právo osobám hľadajúcim azylovú ochranu pred prenasledovaním vo svojich krajinách. Kaliňák ďalej zdôrazňuje, že "azyl sa udeľuje ľuďom, ktorí sú individuálne prenasledovaní." Generálny tajomník OSN Pan Ki-Mun v septembri 2015 vyhlásil , že väčšina utečencov prichádzajúcich v rámci terajšej krízy do Európy uteká pred násilím a hrozbou perzekúcie, čo im dáva oprávnenie pre žiadanie o azyl. Existujú klauzuly , ktoré môžu vylúčiť určité kategórie osôb zo štatútu utečencov a tým im odobrať právo na medzinárodnú ochranu. Patria sem napríklad zločiny proti mieru, ľudskosti, vojnové zločiny, individuálna zodpovednosť za zločiny spadajúce pod článok 1F, vážne nepolitické zločiny, akty v rozpore s princípmi OSN a iné. Pri týchto klauzulách však neplatí Kaliňákove tvrdenie o tom, že by ľudia utekajúci pred vojnou nemali dostávať azyl. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Vývoj významných právnych nástrojov, dohovorov a smerníc na ochranu utečencov začal už začiatkom 20. storočia v Lige národov, predchodkyni Organizácie spojených národov. Vyvrcholil 28. júla 1951, keď špeciálna komisia OSN schválila Dohovor o právnom postavení utečencov. Dohovor o právnom postavení utečencov z roku 1951 je významným právnym nástrojom súčasnej medzinárodnej ochrany utečencov. Dohovor definuje pojem utečenec, formu právnej ochrany, inú pomoc a sociálne práva utečencov, ktoré by im mali poskytnúť štáty, ktoré sú signatármi Dohovoru. Základné pravidlo Dohovoru ustanovuje, že utečenec nemá byť vrátený do krajiny, v ktorej mu hrozí prenasledovanie. Dohovor tiež definuje povinnosti utečencov voči prijímajúcemu štátu a objasňuje, že niektorým kategóriám osôb ako napríklad vojnovým zločincom, nemôže byť udelený štatút utečenca. Protokol z roku 1967 rozšíril jeho pôsobnosť a odstránil zemepisné a časové obmedzenia. Dohovor sa tým zmenil na skutočne univerzálny nástroj, pretože problém vysídlených ľudí sa rozšírili do celého sveta.

1951 Geneva Refugee Convention
pdf,
vyhlásil
klauzuly
Vyvrcholil


Práve preto sme sa snažili rozbehnúť veľké verejné investície, ale tu, v súčasnej vláde, je napríklad na čele parlamentu človek, ktorý povie v rozhovore pre Trend, že štát nemá čo priamo riešiť nezamestnanosť.

R. Sulík v rozhovore pre eTrend.sk okrem iného povedal: "Takže zníženie ceny práce podľa vás nepomôže vytvoriť nové pracovné miesta? Určite by to nejakých ľudí späť na trh práce dostalo, ale to nie je adekvátny dôvod, aby sme zvýšili DPH a daň z príjmu. Odvodový bonus prinesie prácu viacerým ľuďom? Nie je to primárny účel odvodového bonusu. Štát by nemal robiť úkony priamo zamerané na zníženie nezamestnanosti. Lebo potom je vlastne prepúšťanie úradníkov protichodné opatrenie a mal by robiť opak. Kupovať fabriky, ktoré idú do krachu, strkať tam peniaze a zamestnávať čoraz viac ľudí. Nie, štát nemá čo priamo riešiť nezamestnanosť."

eTrend.sk


Smer tesne pred voľbami zmenil, zmenil pravidlá, pokiaľ išlo o župné voľby a namiesto úspechu mal z toho neúspech.

Pred župnými voľbami na jeseň 2017 poslanci strany Smer-SD predložili a vtedajšia koalícia schválila zmenu volebného zákona, čím zrušila dvojkolovú voľbu županov samosprávnych krajov na jednokolovú. Argumentovali šetrením finančných prostriedkov a slabou účasťou občanov v druhom kole. Výsledok volieb možno hodnotiť ako neúspech kandidátov Smeru-SD, pretože získali dve kreslá predsedov VÚC oproti šiestim z roku 2013. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

4. novembra 2017 sa konali voľby predsedov a zastupiteľstiev samosprávnych krajov. Skupina poslancov strany Smer-SD v tom istom roku predložila a koalícia schválila zmenu volebného zákona . Vtedajší prezident Andrej Kiska vetoval prvý pokus o zmenu zákona, poslanci koalície však jeho veto prelomili .

Predmetná novela zákona upravovala voľbu predsedov samosprávnych krajov a zmenila dovtedajšiu prax, kedy v župných voľbách zvíťazil kandidát, ktorý získal nadpolovičnú väčšinu platných hlasov. Ak žiadny z kandidátov nezískal nadpolovičnú väčšinu platných hlasov, konalo sa do 14 dní druhé kolo volieb. Do druhého kola volieb však postúpili len dvaja kandidáti, ktorí získali v prvom kole najviac platných hlasov.

Podľa nových pravidiel je za predsedu samosprávneho kraja zvolený ten kandidát, ktorý získal najviac platných hlasov. Na zvolenie tak stačí získať viac hlasov ako druhý kandidát v poradí, čo môže byť hlboko pod 50 %. To sa podarilo bratislavskému županovi Jurajovi Drobovi, ktorý bol prvýkrát zvolený práve na základe tejto novely zákona vo voľbách v novembri 2017 so ziskom iba 20,42 % platných hlasov.

Hlavnými argumentmi pre zmenu dvojkolového systému voľby županov na jednokolový bola podľa poslancov Smeru nízka volebná účasť v druhom kole a šetrenie finančných prostriedkov na druhé kolo.

Volieb do VÚC v roku 2017 sa zúčastnilo 29,95 % občanov. Faktom však je, že problémom župných volieb bola nízka účasť v oboch kolách, nielen v tom druhom. Volieb v roku 2013 (posledné pred zmenou) sa zúčastnilo 20,11 % resp. 17,29 % občanov v druhom kole. Najnižšiu účasť mali voľby v roku 2005 a to 18,02 %, respektíve 11,07 %.

Zmena nepreukázala ani výraznú úsporu nákladov na konanie volieb. Rozpočty na župné voľby v roku 2013 (pred zmenou) a v roku 2017 (po zmene) boli však takmer zhodné vo výške okolo 10 miliónov eur.

Samotný Budaj kritizoval zmenu zákona v marci 2017. Návrh považoval za spôsob ako vtedajšia koalícia vedená stranou Smer-SD môže zrušiť druhé kolo aj pri prezidentských voľbách. Igor Matovič vtedy komentoval zrušenie druhého kola volieb podobne ako Budaj v nedeľnej relácii: „Je to voda na mlyn pre aktuálnych županov, ten má najlepšie meno, stačí, že si nasadí troch fiktívnych kandidátov, kde sa tie hlasy rozbijú, a pri jednokolovej voľbe automaticky vyhrá.“

Voľby sa pre stranu Smer-SD naozaj skončili neúspechom . Z ôsmich samosprávnych krajov obsadili kandidáti s podporou Smeru iba dve miesta, pričom v predchádzajúcom období kontrolovali až šesť krajov.

Celý výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

konali schválila zákona prelomili nadpolovičnú zvolený argumentmi zúčastnilo zúčastnilo voľby 2013 2017 kritizoval komentoval neúspechom obsadili


Preto sme navrhovali aj konkrétne zákony, napríklad mimochodom ten, aby deti boli odmeňované podľa toho, či chodia do školy, aký majú prospech, nielen za účasť v škole. Zamietli to vaši  (Poslanci SMER-SD, pozn.) poslanci.

Výrok Pavla Freša hodnotíme ako zavádzajúci, pretože SKDÚ-SD predložila len návrh zákona, ktorý ruší závislosť dávky na dieťa v závislosti od povinnej školskej dochádzky. Je, pravdou, že poslanci SMER-SD hlasovaním znemožnili prijatie tejto novely. SDKÚ do dnešného dňa nepredložila návrh zákona, ktorý by príspevok na dieťa príspevok viazal na dobrý prospech a slušné správanie v škole.

V dôvodovej správe (.rtf) novely zákona o službách zamestnanosti a o pomoci v hmotnej núdzi sa uvádza : "Ruší sa dávka naviazaná na plnenie povinnej školskej dochádzky dieťaťom."

Novela zákona Čl. 2 bod 1.: „Dávka na účely tohto zákona je za podmienok ustanovených týmto zákonom aj 17, 20 eura mesačne pre dieťa na účely zabezpečenia jeho základných životných podmienok a pomoci v hmotnej núdzi, ak toto dieťa plní povinnú školskú dochádzku.20b“ sa vypúšťa .

Je pravdou, že dávky resp. príspevok na dieťa sa mal predkladanou novelou by sa neviazali na povinnú školskú dochádzku, no návrh zákona nikde neuvádza, že by sa táto dávka viazala na prospech či slušné správanie.

Podľa tlačovej správy SDKÚ-DS z 11. septembra 2012, strana plánuje prísť s ďalšími návrhmi, aby bol príspevok viazaný na dobrý prospech a slušné správanie v škole.

Strana SMER-SD hlasovala o návrhu zákona o službách zamestnanosti a o pomoci v hmotnej núdzi nasledovne:

Hlasovania sa zdržalo: 73 poslancov SMER-SD

Proti hlasovali: 3 poslanci SMER-SD

Návrh novely zákona neprešiel.

dôvodovej správe (.rtf)
Novela
SDKÚ-DS
návrhu zákona


Ja som tiež čítal nejaké threemy nejakej novinárky z Plusky, ktorá tvrdila, že vy aj vaši kolegovia neviete, či vy osobne veľmi radi by boli, keby boli v minulosti získali nejaké fotografie na mňa alebo niečo.

Po vražde Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej získali viacerí reportéri prístup ku Kočnerovej komunikácii v aplikácii Threema. Jedným z odhalení vyplývajúcich z tejto komunikácie bola informácia, že mal Marián Kočner záujem vlastniť kompromitujúci materiál na Petra Pellegriniho. Podľa správ Petra Tótha tieto fotografie získali vtedajší predstavitelia SIS, ktorí boli údajne v kontakte aj s Borisom Kollárom, Milanom Krajniakom a bratmi Pčolinskými. V ďalších správach písala bývalá novinárka Martina Ruttkayová Kočnerovi, že jej bratia Pčolinskí fotografie ukazovali a chceli ju použiť na komunikáciu s Petrom Pellegrinim. Aj keď nie je možné overiť pravdivosť tvrdení jednotlivých aktérov, takáto v Threeme existuje. Výrok Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako pravdivý.

Z vraždy Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej bol ako objednávateľ obžalovaný Marián Kočner. Koncom roka 2019 získali niektorí reportéri prístup ku kompletnému vyšetrovaciemu spisu, celkovo 53 terabajtov materiálu. Materiály, ktoré sa zvyknú označovať aj ako Kočnerova knižnica, mimo iného obsahovali aj Kočnerovú komunikáciu z aplikácie Threema, ktorú sa vyšetrovateľom podarilo dešifrovať.

Jedným z odhalení Kočnerovej knižnice bolo, že sa Marián Kočner snažil zohnať fotografie, ktoré mali kompromitovať Petra Pellegriniho. Z komunikácie v aplikácií Threema vyplýva, že Ich zdrojom mali byť bratia Pčolinskí.

Podľa správ z Threema išlo o zábery intímneho charakteru, na ktorých mal byť Peter Pellegrini. Kočner podľa správ z aplikácie Threema mal o tieto fotky veľký záujem a písal si o nich s oligarchom Norbertom Bödörom, bývalou novinárkou Martinou Ruttkayovou či bývalým siskárom Petrom Tóthom.

Bývalá novinárka Martina Ruttkayová, o ktorej sa neskôr zistilo, že s Kočnerom spolupracovala, podľa správ Kočnerovi potvrdila , že fotky naozaj videla a ich pôvodom majú byť bratia Pčolonskí. „Boli za mnou. Pcolinsky. Chceli mna pouzit ako kanal ktory to povie Pellemu,“ písala Ruttkayová v správach s Kočnerom.

Peter Pčolinský na otázku, či Ruttkayovej ukazoval akékoľvek fotografie bývalého premiéra pripustil , že spolu debatovali. Zdrojom fotografií však, podľa jeho slov, mali byť Pellegriniho vtedajší kolegovia zo strany Smer.

Peter Tóth Kočnerovi potvrdil , že zdrojom fotiek sú bratia Peter Pčolinský a Vladimír Pčolinský, ktorí sú úzko prepojený na hnutie Sme rodina. Peter Pčolinský bol zvolený ako poslanec za Sme rodina a Vladimír Pčolinský bol nominantom strany na šéfa SIS. „Robili to ako fusku. Dnes su na poziciach riaditelov odborov a su vraj v styku s Pcolami a vlekarmi a kriziakmi a potetovancami,“ napísal Tóth cez šifrovanú aplikáciu Kočnerovi. „Pčoli“ mala byť prezývka bratov Pčolinských, „Križiak“ pre Milana Krajniaka, „Vlekár“ bolo označenie pre Borisa Kollára a „Potetovanci„“ bolo označenie pre bratov Petra a Pavla Koščovcov.

Bratia Pčolinskí popierajú , že by sa podieľali na vytváraní či šírení ilegálneho kompromitujúceho materiálu. Poslanec Peter Pčolinský priznáva, že takéto fotografie mal v roku 2018 k dispozícii. Avšak on aj jeho brat hovoria, že to bol podvrh a Peter Pellegrini na nich v skutočnosti nebol.

obžalovaný
získali
aplikácií Threema
išlo
potvrdila
pripustil
potvrdil
napísal
popierajú


(...) my sme presadzovali vždy a presadzovať to budeme, zrušenie príspevku na financovanie politických strán (...) presadzovali sme to preto, aby politické strany nemohli robiť predvolebné kampane (...)

Igor Matovič navrhoval zrušiť príspevok na financovanie politických strán v roku 2013, avšak odvtedy sa v médiách, ani v predvolebnom programe OľaNO 2016 neobjavila zmienka o takomto návrhu.Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Denník Pravda 21.01.2013 informoval , že Igor Matovič navrhuje zrušiť financovanie politických strán a politických hnutí zo štátneho rozpočtu v novele zákona o politických stranách a politických hnutiach predseda Obyčajných ľudí a nezávislých osobností (OĽaNO). Parlamentným politickým stranám návrh zakazuje viesť predvolebnú kampaň s výnimkou bezplatných diskusných relácií v médiách. „ Politické strany, ktorej členovia sú poslancami, nebudú vynakladať zbytočné finančné prostriedky na kampaň, preto nebudú potrebovať ani príspevky zo štátneho rozpočtu ,“ argumentuje Matovič. Predvolebnú kampaň by podľa lídra obyčajných ľudí mohli robiť iba mimoparlamentné politické subjekty. O tomto vyhlásení informoval aj Denník SME . " Matovič tento krok zdôrazňuje potrebou zrovnoprávnenia šancí, keďže parlamentné strany sú vo výraznej mediálnej výhode z titulu svojho postavenia, a okrem toho disponujú aj peniazmi od štátu ."

informoval
Denník SME
predvolebnom programe
Zmluve


Ale keď sa pozriete na dá sa povedať celú Európu, Európsku úniu, tak vidíte, že ceny všade stúpajú.

V prípade medziročného rastu cien (porovnávané najnovšie novembrové 2011/2012 čísla), je pravdou, že všetky krajiny EÚ majú infláciu.

medziročnú infláciu


Takto pred rokom vlastne začiatkom roka sme schváli v parlamente vysokoškolskú reformu a investujeme cez 100 000 000 do infraštruktúry, budovania infraštruktúry vlastne univerzít.

Parlament schválil reformu vysokých škôl 22. marca 2022, čo sa ešte dá považovať za začiatok roka 2022. Je naviazaná na Plán obnovy, kde jeden z komponentov tvorí práve zvýšenie výkonnosti slovenských vysokých škôl ( .pdf ). Celkové náklady na túto časť sú odhadované na 213,3 milióny eur (s. 2). Medzi konkrétnymi výzvami (.pdf) ministerstva školstva v rámci Plánu obnovy je aj Podpora pri strategickom rozvoji infraštruktúry vysokých škôl vo výške 145 miliónov eur. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

schválil .pdf výzvami


Tu treba povedať jedno číslo. 800 miliónov eur bolo vyplatených za rok 2011 prostredníctvom dohôd.

Tento výrok hodnotíme ako neoveriteľný vzhľadom na to, že sa nám nepodarilo nájsť žiadne štatistiky ani správy, ktoré by uvádzali sumu, ktorá bola vyplatená za prácu na dohodu.


...sme popísali 34 nemocníc po Slovensku, ktoré hovoríme, že musia mať urgentný príjem vybavený a my sme ochotní zaňho uhrádzať paušálnu odmenu.

Minister zdravotníctva Tomáš Drucker hovorí o novom systéme urgentného príjmu, ktorý by mala priniesť novela zákona č. 576/2004 Z.z. o zdravotnej starostlivosti a službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti. V rámci tohto systému by mal vzniknúť v 34 nemocniciach urgentný príjem, ktorý bude po splnení podmienok paušálne financovaný štátom. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky momentálne pripravuje novelu zákona č. 576/2004 Z.z. o zdravotnej starostlivosti a službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti. K zmenám dôjde aj v systéme urgentného príjmu slovenských nemocníc. Cieľom ministerstva bolo zlepšiť a zefektívniť fungovanie pohotovostí.

Ministerstvo v návrhu rozdeľuje systém urgentného príjmu na dva typy. Prvým z nich je Urgentný príjem typu 1, o ktorom hovorí vo výroku aj minister Drucker. Vznikne v 34 nemocniciach po celom Slovensku a pre pacientov bude dostupný 24 hodín denne. Takéto urgentné príjmy majú byť financované štátom prostredníctvom paušálneho systému, mesačne maximálne 26 700 €. Toto finančné ohodnotenie získajú nemocnice na urgentný príjem po splnení podmienok týkajúcich sa materiálno-technického vybavenia a personálneho zabezpečenia.Pre úplnosť dodávame, že sa navrhuje vytvorenie aj urgentného príjmu typu 2, ktorý má byť tvorený špecializovanejšími pracoviskami, šiestimi nemocnicami pre dospelých a štyrmi pre deti. Tieto nemocnice majú nárok na maximálne 99 300 € mesačne.

Zmeny majú platiť od 1. januára 2018. Dosiaľ však návrh zákona prešiel len prvým čítaním, pričom do 10. októbra 2017 majú výbory stanovený čas na prerokovanie návrhu.

novela zákona
novelu zákona
urgentného príjmu
rozdeľuje
Vznikne
financované
získajú
tvorený
prešiel


Práve teraz po 25. (jún, pozn.), keď bude nové vedenie hokejového zväzu, je takisto nové vedenie Fakulty telesnej výchovy...

Po 25. júne bude nové vedenie Slovenského zväzu ľadového hokeja. Fakulta telesnej výchovy a športu Univerzity Komenského v Bratislave má nového dekana od februára tohto roku, možno ho tak považovať za nové vedenie. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Kongres SZĽH, na ktorom sa bude voliť prezident, sa odohrá 25. 6. Svoju kandidatúru oznámili Igor Nemeček a Richard Lintner .

Igor Nemeček
Richard Lintner
voľba dekana


Takýto návrh zákona (o ochrane ohlasovateľov korupcie, pozn.), ktorý spomína pán minister, nebol v legislatívnom pláne vlády 2013 a nie je ani v legislatívnom pláne vlády na rok 2014.

Na stránke Úradu vlády Slovenskej republiky sa nachádza Plán legislatívnych úloh na rok 2013 a 2014 . Ani v jednom z týchto plánov sa nenachádza zmienka o zákone, ktorý by obsahoval to ako zákon o ochrane ohlasovateľov korupcie, ktorý predkladal Ján Figeľ v auguste 2013 a rokovalo sa o ňom v septembri 2013. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

predkladal


...predseda vlády (Robert Fico, pozn.) tvrdil, že ho (ministra Chrbeta, pozn.) vyhodil nie preto, že chcel zmluvu zrušiť, ale preto, že s tým prišiel na vládu...

SME to zhŕňa: Predseda vlády Chrbetovi vytkol, že chcel kabinetu navrhnúť zrušenie kritizovanej zmluvy s americkou spoločnosťou Interblue Group o predaji kvót napriek tomu, že bol presvedčený o výhodnosti a transparentnosti kontraktu. Minister sa tak chcel podľa premiéra vyhnúť zodpovednosti za predaj povoleniek na vypúšťanie škodlivín do ovzdušia, ktoré potrebujú napríklad priemyselné podniky.


Ja sa samozrejme nesmierne teším, že práce pribúda, ale je to spôsobené najmä tým, že sa opäť oživil zahraničný dopyt po výrobkoch, ktoré sa u nás produkujú, to je nespochybniteľné ...

V dokumente Program stability ( .pdf ) sa píše nasledovné:

.pdf
UniCredit Bank
Národná banka
Slovenskej sporiteľne


..vláda jednoznačne dosahuje ako historicky najlepšia nezamestnanosť...

Doposiaľ najnižšia nezamestnanosť (9,6 %) bola evidovaná v roku 2006. V druhom štvrťroku 2017 je podľa Štatistického úradu SR nezamestnanosť na úrovni 8,7 %. Výrok tak hodnotíme ako pravdivý. Graf zachytáva mieru evidovanej nezamestnanosti v SR od roku 1994 do roku 2016. Podľa ŠÚ SR bola miera nezamestnanosti v prvom štvrťroku 2017 na úrovni 8,7 %, v druhom štvrťroku nezamestnanosť dosiahla 8,1 %. Medziročne, v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2016, došlo k zníženiu nezamestnanosti o 1,7, resp. 1,5 percentuálnych bodov. Nezamestnanosť na Slovensku bola na svojom minime v roku 2006 (9,6 %). V roku 2016 bola nezamestnanosť len o desatinu vyššia ako toto minimum a podľa najnovších (štvrťročných) údajov Slovensko v roku 2017 zaznamenalo nové historické minimum nezamestnanosti. Dátum zverejnenia analýzy: 13.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

ŠÚ SR


...ja si to pamätám, keď bola povodeň v obci Čirč pred niekoľkými rokmi, tá zničujúca aj s obeťami na životoch, tak v podstate sme museli urýchlene vystavať betónový most, betónový múr obrovský, ktorý mal zachrániť domy, ktoré boli na kopci ohrozené vlastne pádom...

Obec Čirč bola zasiahnutá povodňou v júli 2008 a vyžiadala si dva ľudské životy. Okrem hasičských jednotiek SR zo štyroch okresov pomáhali pri odstraňovaní následkov aj hasiči z Poľska, keďže obec sa nachádza na severovýchode Slovenska (medzi Starou Ľubovňou a Bardejovom). V Bardejovskom okrese ostalo vtedy niekoľko obcí odrezaných od sveta kvôli zničeným cestným komunikáciám, ako aj niekoľkým mostom (podrobnejšie informácie nájdete tu a tu ). Prvý pontónový most bol provizórne umiestnený armádou v obci Kružlov, kde bola časť obce nedostupná ( Sme.sk ). Podľa niektorých miestnych obyvateľov technika bola nasadená neskoro a v nedostatočnom množstve ( Sme.sk ). O ne/existencii betónového múru sme informácie nenašli.

tu

tu

Sme.sk

Sme.sk


Vyše 2,12 miliardy EUR sme za rok a pol rozdelili ľuďom na viac ako 5 miliónov výplat. Chceme ochrániť prácu a príjem pre čo najviac ľudí, a preto zvyšujeme overené schémy najvyššej pomoci ľuďom z rezortu práce v histórii Slovenska. Zaplatenie odvodov do Sociálnej poisťovne za november 2021 si môžu zamestnávatelia a živnostníci s poklesom tržieb o aspoň 40 percent odložiť až do 30. septembra 2024. Od novembra navyše aktivujeme Prvú pomoc+ okrem opatrenia 3B. Oproti pôvodnej schéme tak navyšujeme príspevky až o približne 50%.

K 23. novembru 2021 vyplatilo ministerstvo práce v rámci projektu Prvá pomoc viac ako 2,2 miliardy eur vo viac ako 5,3 miliónoch výplat pre zamestnancov a SZČO.

Odklad splatnosti poistného za november sa týka zamestnávateľov a SZČO, ktorým v dôsledku mimoriadnej situácie poklesol čistý obrat alebo príjmy z podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti o 40 % a viac. Splatnosť možno predĺžiť až do 30. septembra 2024.

Na základe projektu Prvá pomoc+ okrem bodu 3B sa bude od novembra výpočet finančnej podpory pre zamestnancov odvíjať od celkovej ceny práce namiesto hrubej mzdy, čo by malo zvýšiť sumu výplat pre zamestnancov. V prípade SZČO ide o navýšenie príspevku z pôvodných 180 – 540 eur na 270 – 810 eur, teda o 50%.

vyplatilo
Odklad
Prvá pomoc+
finančnej
zvýšiť


„Výsledkom je, že Bratislava má dvakrát menej financií, ako Brno napríklad na hlavu a Brno je obyčajné krajské mesto.“

Výrok sme overovali v relácii V politike 29. marca 2015. Rovnaký výrok zopakoval Nesrovnal aj v lete 2015 a preto sme mu v komentári pripomenuli, že naďalej nehovoril pravdu. Brno patrí v rámci Jihomoravského kraja medzi obce s rozšírenou pôsobnosťou, zároveň pôsobí ako hlavné krajské mesto. Brno malo za posledných päť rokov v porovnaní s Bratislavou vždy vyšší mestský rozpočet celkovo aj na hlavu. Nejedná sa však o dvojnásobné množstvo financií. V rokoch 2014 a 2015 bol rozpočet Brna vyšší len približne o 10 až 20 %. V predchádzajúcich rokoch bol rozdiel o niečo vyšší, no za posledných päť rokov sa približne o dvojnásobok jednalo len v roku 2012, kedy bol rozpočet na hlavu v Bratislave 535,57 eur a v Brne to bolo o 634,43 eur viac. Výrok ako celok hodnotíme ako nepravdivý, pretože v posledných troch rokoch neplatí, že by Brno malo dvojnásobné množstvo financií na hlavu ako Bratislava. Podľa údajov získaných zo stránok miest Bratislava a Brno je možné pozorovať, že mestský rozpočet mesta Brno bol v období rokov 2011-2015 vždy vyšší ako rozpočet mesta Bratislavy. Tento rozdiel je najviac markantný v rokoch 2011-2013. V období rokov 2014 a 2015 sa rozdiel medzi rozpočtami oboch miest približuje, hoci mesto Brno má kontinuálne viac alokovaných zdrojov ako Bratislava. Rozpočty miest Brno a Bratislava v období rokov 2011-2015 Brno Bratislava Rok tis. Kč Eur Eur 2015 10 675 568 384 913 214 362 459 788 2014 10 139 541 369 961 945 368 747 128 2013 9 668 664 383 403 283 246 785 188 2012 11 061 078 441 560 000 223 541 234 2011 10 784 349 430 323 970 282 067 341 *Prepočet meny podľa ECB vždy k 1. januáru daného roku ** Zdroje sú prevažne vo formáte .pfd, pre rozpočet Bratislavy na rok 2015 je použitý aktuálny návrh rozpočtu, nakoľko Bratislava momentálne funguje v rozpočtovom provizóriu. Nesrovnal však vo výroku porovnáva množstvo financií na jedného obyvateľa. Podľa posledných dostupných údajov (.xls) má k 1. januáru 2015 mesto Brno 377 305 obyvateľov. Bratislava má obyvateľov viac, podľa posledných údajov Štatistického úradu to v roku 2013 bolo 417 389 obyvateľov. Brno má tak viac financií aj v prepočte na hlavu. Nejedná sa však o dvojnásobok financií, ako uvádza Nesrovnal. V tabuľke nižšie môžme vidieť približné financie miest na jedného obyvateľa v eurách za posledných päť rokov. Najvýraznejší rozdiel vo financovaní je možné pozorovať v roku 2012, kedy financie na hlavu v Brne dosahovali v prepočte 1 170 eur a v Bratislave 535,57 eur, čo je rozdiel 634,43 eur, čiže sa jedná o vyše dvojnásobok. V posledných dvoch rokoch je však rozpočet na hlavu v oboch mestách podobný, jedná sa len o rozdiely v rozmedzí 10,72 až 18,49 %. Rozpočet na hlavu miest Brno a Bratislava 2011 až 2015 Brno Bratislava 2015 1 020 868,40 2014 979,82 883,46 2013 1 016 591,26 2012 1 170 535,57 2011 1 140 675,79 Zdroje: Rozpočty miest 2011-2015; Ministerstvo vnútra ČR, Štatistický úrad SR Dátum zverejnenia analýzy: 27.12.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
komentári
Brno
obce
10 675 568
362 459 788
10 139 541
368 747 128
9 668 664
246 785 188
11 061 078
223 541 234
10 784 349
282 067 341
ECB
údajov
údajov


Navrhovali sme stiahnuť, úplne vypustiť tento bod, lebo to bola široká novela trestného zákona. To neišlo iba o drogy. Išlo tam o viacero vecí. O kriminalizáciu zdravotníkov, o neviem také povýšenie homosexuálov nad všetkých ostatných ľudí. Tak isto takýto paragraf tam je. Ale navrhli sme veci, nič neprešlo.

Novela (.pdf) trestného zákona okrem iného prináša možnosť udelenia peňažných aj väzobných trestov pre tých zdravotníkov, ktorí počas krízového stavu neprídu do svojho zamestnania. V podobnom duchu informovali o novele viaceré slovenské médiá . Ako by sa mohol zákon obrátiť proti zdravotníkom, hovoria odborári na Slovensku ale aj v zahraničí.

Novela
médiá
hovoria
MS SR
Horváthovej
prvý
druhý
pozmeňovacom návrhu
hlasovaní


Hovorím, veď sme boli, dá sa povedať, prví, ktorí sme jednoznačne Ukrajine poskytli pomoc s tým reverzným tokom plynu.

Reverzný tok plynu Ukrajine poskytovali Maďarsko a Poľsko skôr, než Slovensko. Výroky o reverznom toku plynu sme overovali už v apríli 2014. Práve koncom tohto mesiaca bolo podpísané memorandum o zavedení reverzného toku zo Slovenska na Ukrajinu. Ako to však už uvádzalo (pravdivé) tvrdenie ministra zahraničných vecí M. Lajčáka z overenej aprílovej diskusie, prípojka na reverzný tok už dlhší čas existuje medzi Ukrajinou a Poľskom, ako aj Ukrajinou a Maďarskom a reverzný tok z týchto krajín fungoval už pred podpisom memoranda so Slovenskom, aj keď sa nevyužíval v plnej kapacite. Ako vysvetlenie možno zopakovať argumentáciu z odôvodnenia overeného výroku ministra zahraničných vecí: Ako uvádza portál euractiv.sk v článku z novembra 2013, "Ukrajina chce zvýšiť dodávky plynu prostredníctvom reverzného toku zo súčasných 2 miliárd metrov kubických (bcm) ročne až na 15 bcm. Na základe dohody o dodávkach plynu s nemeckou RWE už dováža lacnejší plyn cez územie Maďarska a Poľska." Bližšie informácie o týchto spojeniach uvádza eastbook.eu: "At the moment reverse deliveries from Europe enter Ukraine at two points: Drozdovichy, on the Polish border, and Berehove, on the frontier with Hungary. In fact, for January-July 2013 Ukraine imported 0.92 billion cubic meters (bcm) via reverse flows, although this remains a small fraction of the country’s total gas imports (which were 12.07 bcm over the same period.)." Ďalší článok portálu euractiv uvádza celkové množstvo importovaného plynu reverzným tokom za rok 2013 v hodnote 2 miliardy metrov kubických (bcm). Podľa Visegradinsight.eu , " in 2013, (…) Ukraine imported 25.8 billion m3 from Russia and 2.1 billion from the European Union (890 million m3 from Germany, 614 million from Hungary, 534 million from Austria and 93 million from Poland."

overovali podpísané euractiv.sk uvádza uvádza Visegradinsight.eu