...podľa zákona v roku 2012 mali byť platy sestier v rozmedzí 640 až 930 eur v hrubom. V princípe to sestry v štátnych nemocniciach dosiahli. Maximálny strop garantovaný týmto zákonom pre špecializované pracovné činnosti, to znamená sestru magistru, ktorá má svoju atestáciu, teda špecializačné štúdium, je 823 euro 68 centov.

Novotný hovorí o Zákone upravujúcom platy sestier a pôrodných asistentiek z 1. februára 2012. Návrh zákona bol predložený po štrajku lekárov ešte pred predčasnými parlamentnými voľbami 2012, avšak nakoniec nebol prijatý kvôli konfliktným bodom v súvislosti s Ústavou. Podľa dostupných informácií mal tento zákon garantovať mzdu vo výške, akú približne spomínal poslanec Novotný, teda v rozmedzí 640 až 928 eur v hrubom. V októbri 2013 Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek hovorila o platoch zdravotných sestier v rozmedzí 640 až 928 eur, ako hovoril spomínaný zákon z roku 2012. Súčasná novela zákona rozdeľuje sestričky do troch kategórií. Špecializované pracovné činnosti (magistry) budú dostávať mzdu vo výške (s.1) 0,96-násobku priemernej mzdy v národnom hospodárstve spred 2 rokov (858 euro), čo predstavuje 823,68 eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Od apríla 2012 vstúpil do platnosti zákon, ktorý určoval výšku minimálneho platu zdravotných sestier. Legislatívny návrh predložili poslanci po štrajku lekárov pred predčasnými voľbami. Minimálny plat sestier mal mať vtedy výšku 640 eur mesačne a dosiahnuť mohol maximálne 928 eur. Predmetná úprava je Zákon z 1. februára 2012 o minimálnych mzdových nárokoch sestier a pôrodných asistentiek a ktorým sa dopĺňa zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (. pdf ), ktorý nadobudol účinnosť od 1. apríla 2012. Úprava platov sa vzťahovala na všetky sestry a pôrodné asistentky bez ohľadu na to, kto je zriaďovateľom zariadenia, kde pracujú. Zákon ďalej zohľadňoval aj odpracované roky v zdravotníctve a taktiež, či ide o sestry alebo pôrodné asistentky, ktoré získali odbornú spôsobilosť na výkon špecializovaných alebo certifikovaných pracovných činností. Zákon bol zastavený, keďže po tom, ako Generálna prokuratúra podala podnet na Ústavný súd, ten rozhodol o rozpore zákona s Ústavou SR. Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek v októbri 2013 hovorila o priemernej mzde zdravotných sestier, ktorá sa pohybovala v rozmedzí 640 až 930 euro, ako hovoril zákon z roku 2012. Vo februári 2014 hodnotila úroveň miezd v zdravotníctve. Poukázali na to, že vývoj priemerných miezd lekárov a sestier, ktorý sledujú nepretržite od roku 1989, ukazuje, že u lekárov nastala pozitívna zmena v roku 2008, u sestier v roku 2012 a priaznivý vývoj pretrváva. Zdôrazňuje však veľké rozdiely v priemerných mzdách sestier, ktoré naďalej pretrvávali. Analýza zo Zdravotníckych novín hovorí : " V priemerných mzdách sestier sú veľké rozdiely. Vo fakultných, v univerzitných a v špecializovaných nemocniciach dosiahli úroveň 998 eur. Za obdobne náročnú prácu v neziskových organizáciách zarobili za trištvrte roka 2013 len 727 eur. Mnohé sestry takú výšku priemernej mzdy ani nedosiahli. [...] V roku 2012 bola priemerná mzda v národnom hospodárstve 805 eur, v zdravotníctve 909,20 eura, za prvé tri štvrťroky 2013 to bolo 803 eur/949,92 eura ."

výške
priemernej
určoval
mal
pdf
rozhodol
hovorila
Zdravotníckych novín


..niektorí už začali hovoriť o tom, že, samozrejme, možnože nejaký malý Schengen, možnože pre nové členské štáty aj obmedziť osobnú slobodu, teda slobodu pohybu...

Návrh o vytvorení malého Schengenu skutočne existuje, ako prví ho predniesli holandskí politici. Táto myšlienka, ktorá obsahovala aj určité obmedzenie slobody pohybu pre niektoré novšie členské štáty, sa však nestretla s pozitívnym ohlasom od ostatných členských štátov, samotný návrh je stále predmetom diskusií i v rámci holandského parlamentu a ani Európska komisia nemôže potvrdiť, že by obdržala oficiálny návrh. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Európska komisia
malej schengenskej zóny
holandská vláda
Beneluxu, Nemecko a Rakúsko
u ostatných členských štátov
Thomas de Maiziere
rokovania Rady ministrov
Reuters
Schengenského dohovoru


V oblasti školstva je tam napísané (v prog. vyhlásení vlády, pozn.), že v oblasti rozvoja národnostného školstva vláda podporí kvalitné vzdelávanie v materinskom jazyku a úspešné zvládnutie úradného jazyka.

Zsolt Simon v tomto prípade takmer presne cituje programové vyhlásenie vlády (.pdf), kde sa hovorí (s. 45 pdf) : " V oblasti rozvoja národnostného školstva vláda podporí kvalitné vzdelávanie v materinskom jazyku a úspešné zvladnutie uradneho jazyka ako doleziteho predpokladu modernej, integrujucej sa obcianskej spolocnosti."

hovorí (s. 45 pdf)


Prišiel (Procházka, pozn.) s návrhom stanov. No tak fakt je ten, že my sme konzervatívna strana, a že sme ten návrh prijali. Vytvorili sme komisiu, do ktorej sme ho pozvali a on povedal, že buď sa tie stanovy zmenia hneď alebo potom nebudem kandidovať na žiadnu funkciu v hnutí.

Pavol Abrhan pravdivo uvádza priebeh udalostí ohľadom zmeny stanov a návrhu, ktorý v tomto smere Radoslav Procházka podával. Jeho nezáujem kandidovať na funkcie v hnutí však nekorektne dáva do súvisu s Procházkovým odmietnutím účasti v komisii na zmenu stanov. Je pravda, že Procházka požadoval promptnejšiu zmenu, svoje rozhodnutie nekandidovať na žiadnu funkciu v rámci hnutia však deklaroval už spolu s predstavením návrhu na zmeny stanov a navyše zdôraznil, že toto rozhodnutie nezmení ani v prípade, že bude jeho návrh prijatý jednohlasne. Abrhanov výrok preto považujeme za zavádzajúci. Portál DobreNoviny.sk uviedol 20. 6. 2012, že Procházka plánuje na sneme KDH predložiť návrh na zmenu stanov, v ktorom šlo predovšetkým o zníženie počtu podpredsedov strany zo šiestich na troch a posilniť postavenie regiónov vo vedení strany. Na sneme, ktorý sa konal 23. 6. 2012, túto zmenu nepresadil, podporila ju len tretina prítomných delegátov. Podľa správy TASR z 23. 7. 2012 sa následne KDH rozhodlo vytvoriť komisiu, ktorá bude mať na starosti zmenu stanov a do ktorej bol pozvaný aj Procházka. Táto zmena by sa prerokovala na nasledujúcom sneme KDH, ktorý je naplánovaný na leto 2014. Denník SME 15. 9. 2012 uvádza, že Procházka účasť v tejto komisii odmietol. Podľa portálu 24hod.sk vyhlásil: „Poskytnem vedeniu výsledky svojej práce na stanovách, ale do komisie si sadnúť nepôjdem. Som totiž presvedčený, že to posledné, čo dnes KDH potrebuje, je nejaká komisia na zmenu stanov." O nekandidovaní v hnutí však Procházka podľa portálu Pluska.sk na sneme hovoril len v súvislosti s predstavením zmeny stanov, kedy argumentoval, že zmena nie je motivovaná jeho osobnou túžbou kandidovať na predsedu či podpredsedu. Definitívne oznámil, že za KDH už nikdy kandidovať nebude, až po Rade KDH v Banskej Bystrici, ktorá sa konala 26. 1. 2013. Dátum zverejnenia analýzy: 19.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

DobreNoviny.sk

správy TASR

SME 15. 9. 2012

Pluska.sk

Definitívne


A tak ako som to predtým dokázal, počas platnosti tohto zákona prvé 4 roky keď som bol ministrom v roku 2006-2010, tak nikto pokutu nedostal.

Výrok Roberta Kaliňáka hodnotíme ako pravdivý, kedže podľa pôvodného zákona nenahlásenie pobytu nebolo definované ako priestupok. Nenahlásenie pobytu po uplynutí 90 dní je podľa novely zákona schválenej 14. mája definované ako priestupok. Demagog.sk nezistil žiaden prípad keby by bol niekto dostal pokutu ta nenahlásenie pobytu. SITA , 17. mája 2013: "Pokuta hrozí podľa Kaliňáka v prípade, že nastane nenahlásením pobytu škoda. Výška sankcie je maximálne 33 eur. Kaliňák tvrdí, že za toto pokutu doteraz nikto nedostal." Pôvodné znenie zákona č. 253/1998 Z.z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky nedefinovalo nenahlásenie pobyt na dobu dlhšiu ako 90 dní ako priestupok. Z toho vyplýva, že nebola stanovená ani pokuta za nenahlásenie pobytu. § 9 Pobyt občana v zahraničí Občan,ktorý má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky a ktorý sa pripravuje na vycestovanie do zahraničia na dobu dlhšiu ako 90 dní, pred vycestovaním ohlási túto skutočnosť ohlasovni v mieste trvalého pobytu; vo hlásení uvedie štáta miesto pobytu a predpokladanú dobu pobytu. Stanovisko MV SR k novele zákona schválenej 16.mája 2013: Zavádza sa povinnosť občanom, ktorí sa pripravujú na vycestovanie do zahraničia na dlhšie ako 90 dní, oznámiť túto skutočnosť ohlasovni pobytu . Nesplnenie si povinnosti sa bude pokladať za priestupok. V § 9 sa slovo „ohlási“ nahrádza slovami „je povinný ohlásiť“. Dátum zverejnenia analýzy: 20.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

schválenej SITA Stanovisko novele


Takmer 55 až 60 % ľudí na Slovensku tvrdí, že neverí tomu, čo médiá hovoria.

V novembri 2016 bolo vydané štatistické zisťovanie zamerané na slobodu a dôveryhodonsť médií, Eurobarometer 2016 (.pdf). Cieľou prieskumu bolo zistiť názory ľudí o nezávislosti a dôveryhodnosti, a regulovanosti médií. Ďalej sa zisťovalo, ako často sa ľudia zapájajú do diskusií na sociálnych sietiach a či sa už stretli s vyhrážkami a "hate speech" v online svete. Dáta sa zbierali od 24. septembra do 3. októbra v 28 členských štátoch EÚ, prieskumu sa zúčastnilo celkom 27 768 respondentov z rôznych sociálnych a demografických skupín. 50 % respondentov si myslí na Slovensku, že verejnoprávne médiá nie sú pod politickým tlakom a 53 % slovenských respondentov povedalo, že médiá sú rovnako slobodné a nezávislé ako pred piatimi rokmi. 60 % respondentov pritom povedalo, že si myslí, že médiá sú dôveryhodné. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. 50 % respondentov si myslí na Slovensku, že verejnoprávne médiá nie sú pod politickým tlakom (rovnakého názoru je 35 % všetkých respondentov, 57 % respondentov si naopak myslí, že médiá sú pod politickým alebo komerčným tlakom). 53 % slovenských respondentov povedalo, že médiá sú rovnako slobodné a nezávislé ako pred piatimi rokmi. 53 % všetkých respondentov súhlasí s tým, že médiá poskytujú dôveryhodné správy a informácie. Z celkových zistení vyplýva aj to, že rádiá sú považované za dôveryhodnejšie zdroje - 66%, televízie a noviny sú dôveryhodné pre 55 % respondentov. Sociálnym médiám dôveruje 32 % respondentov. 64 % slovenských respondentov označilo televízie ako dôveryhodné zdroje, až 71 % verí rádiám a 57 % novinám (papierová aj elektronická verzia). Sociálne médiá (blogy, videá) sú dôveryhodným zdrojom pre 40 %. (zdroj: dataset prieskumu , Volume_A)

Eurobarometer 2016
celkových zistení
dataset prieskumu


...v mnohých štátoch Európskej únie a naopak, bolo zopakované, že počkali si aj na tie vykonávacie predpisy. Aj tie boli zhodnotené za účasti zástupcov OBSE od vysokého komisára pána Vollebeacka a teraz sa to znovu otvára preto, však pán Dzurinda ide teraz do Budapešti na rokovanie...

Knut Vollebaek sice vo svojom stanovisku z 4.1.2010 vyhlásil: "The Government Principles for the Implementation of the State Language Law provide for the respect of principles of non-discrimination and proportionality and should thus safeguard the right of persons belonging to national minorities to use their mother tongue in the private and public sphere." Predchádza tomu ale tiež veta: "The Government of Slovakia has adopted the Principles for the Implementation of the amended State Language Act. The Principles are effective as of 1 January. They were elaborated on my recommendation in order to address ambiguities, add clarity and provide a single authoritative interpretation of the Law. The text of the Principles underwent a number of changes in the process of adoption."

stanovisku


A vidíme, sme svedkami toho, čo sa deje vo Fínsku, že majú proste problémy s nejakými radikálmi, v Rakúsku je vláda vydieraná stranou Zelených. Podobné problémy sa dejú v Estónsku (v súvislosti s prijímaním Eurovalu, pozn.).

V krajinách, o ktorých hovorí Peter Kažimír, sú problémy s prijatím tzv. trvalého eurovalu, preto výrok hodnotíme ako pravdivý. Vo Fínsku odmietali trvalý euroval tzv. Praví Fíni (Perussuomalaiset), súčasná opozičná strana považovaná za populistickú a nacionalistickú stranu. Fínsko tzv. trvalý euroval (ESM) podľa agentúry SITA (Sme.sk) ratifikovalo 21. júna 2012. Rakúska Strana zelených (Die Grunen) bude podľa rakúskeho denníka Die Presse blokovať prijatie tzv. trvalého eurovalu pokiaľ nebude:

Estónsky ombudsman Indrek Teder sa podľa portálu www.news2biz.com v marci 2012 obrátil na Ústavný súd vo veci preskúmania ústavnosti pripravovaného trvalého eurovalu. Teder nie je proti pomáhaniu krajinám s problémami, no prekáža mu spôsob krízového hlasovania, ktorý umožňuje prijať rozhodnutie kvalifikovanou väčšinou predstavujúcou 85-percentný podiel.

odmietali
Praví Fíni
SITA
Die Presse
www.news2biz.com


Druhá vec, my máme skúsenosti s reformami. Keď si spomeniem len napríklad ozdravenie bánk, skoro 130 miliárd korún nás to stálo a museli sme to sami nejakým spôsobom teda dať do poriadku.

Ozdravovanie bánk koncom 90tych rokov nás stálo približne 123 až 125 miliárd korún. Pre uskutočnenie tohto projektu si vtedajšia vláda požičala 200 miliárd od Svetovej banky. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V roku 1999 hrozil na Slovensku takmer všetkým domácim bankám krach. Vláda Slovenskej republiky preto urýchlene pristúpila k ozdraveniu bánk, ktoré bolo súčasťou širšieho programu reforiem finančného sektora. Na začiatku celého privatizačného procesu v roku 1999 mala vláda dve možnosti, buď bude banky ozdravovať, a potom ich predá, alebo ich predá (za ?korunu?) a ozdravenie nechá na nových vlastníkov. Vzhľadom na dezolátny stav v štátnych bankách, ktorý si vyžadoval rýchle riešenie, bol nakoniec zvolený prvý variant. Celkové náklady na ozdravenie bankového sektora (týkalo sa to Slovenskej sporiteľne, Všeobecnej úverovej banky, Investičnej a rozvojovej banky a neskôr aj Banky Slovakia) predstavovali viac ako 123 mld. Sk (resp. vyše 4 mld. eur) a z toho 105 mld. Sk (teda približne 3,5 mld. eur) bolo krytých prostredníctvom tzv. reštrukturalizačných dlhopisov (z VÚB sa presunulo 66,2 mld. Sk, zo SLSP 32,4 mld. Sk a z IRB 6,4 mld. Sk tzv. klasifikovaných úverov na Slovenskú konsolidačnú a Konsolidačnú banku) a ostatné náklady predstavovalo navýšenie kapitálu v bankách. Juraj Renčko (12. január 2014): "Celkové náklady štátu na reštrukturalizáciu portfólií bánk predstavovali 105 mld. Sk. Vyše 50 mld. sa vrátilo späť vo výnosoch z privatizácie. Zvyšok sa vrátil v podobe zníženia nákladov na dlhovú službu štátu a v nižších úrokových nákladoch v životaschopných podnikoch. Investícia štátu do reštrukturalizácie bánk sa do dnešného dňa už vrátila." Projekt ozdravovania slovenských bánk pripravilo Ministerstvo financií SR v spolupráci so Svetovou bankou , ktorá na tento projekt poskytla úver EFSAL v celkovom objeme 200 mil. eur. Dátum zverejnenia analýzy: 23.02.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

ozdraveniu
náklady
Juraj Renčko
spolupráci


Pán Karas, vy ste povedali, že sa jediný nezúčastnil tej večere, to nie je pravda, nezúčastnili sa tam viacerí predstavitelia tej večere, viacerí tam neboli.

Po neformálnom stretnutí zástupcov členských štátov EÚ, Marka Rutteho a Keira Starmera v Bruseli sa konala neformálna večera. Slovenský premiér Fico sa večere nezúčastnil. V súčasnosti však nie sú verejne dostupné informácie, či sa večere nezúčastilo viacero lídrov. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

V Bruseli sa 3. februára 2025 konalo neformálne zasadnutie členských štátov EÚ, ktorého témou boli otázky bezpečnostnej politiky, európskej obrany a možnosti posilnenia strategických partnerstiev.

Medzi pozvanými boli okrem 27 zástupcov členských štátov EÚ aj generálny tajomník NATO Mark Rutte a britský premiér Keir Starmer. Slovensko na zasadnutí reprezentoval premiér Robert Fico (str. 3, .pdf ).

Súčasťou programu bola o 19:00 hod. neformálna pracovná večera s premiérom Starmerom (str. 1, . pdf ), ktorej sa premiér Fico nezúčastnil . Podľa dostupných informácií sa v tom čase už letecky vracal na Slovensko.

Keďže verejnosti nie sú k dispozícii informácie, ktoré by potvrdili osobnú účasť ostatných hostí, výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

konalo .pdf pdf nezúčastnil


Vojak má dnes nárok na výsluhový dôchodok po 15 rokoch služby, podľa nového to bude po 20 rokoch služby.

Aktualne.sk : Nový systém by mal zaviesť výsluhové dôchodky až po 20 rokoch služby, medzi 15 a 20 rokom by ho nahradil iba čiastočný výsluhový príspevok. "Pri výkone služby v trvaní 15 až 19 rokov nahradiť doterajší trvalo poskytovaný výsluhový dôchodok výsluhovým príspevkom poskytovaným po dobu štyroch rokov," hovorí analýza. Na skutočný dôchodok by mu vznikol nárok až po 20 rokoch služby, kedy už "má nižšiu šancu rekvalifikovať sa a je znevýhodnený na trhu práce kvôli veku" . Sme.sk : Novinky by sa však mali týkať vojakov prijatých po prvom júli 2012.

Aktualne.sk

Sme.sk


Mám teraz 41. Už teraz som starší ako bol Alexander Kvašnevski, keď sa stal prezidentom 40 miliónového Poľska a darilo sa mu v tom prvom období tak, že v druhom vyhral v prvom kole a v tom prvom porazil Lecha Walensu.

R. Procházka správne uvádza počet obyvateľov v čase Kwaśniewskeho nástupu na prezidentský post v roku 1995 a taktiež priebeh prvej a druhej voľby. Aleksander Kwaśniewski mal v čase zvolenia za prezidenta Poľska presne 41 rokov. Radoslav Procházka 14. apríla 2013 o 14 dní starší ako Kwaśniewski. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Radoslav Procházka
Aleksander Kwaśniewski
konalo
údajov
voľbách
voľby


No v tom, že  akceptoval alebo nezakročil (Pavol Paška z pozície predsedu parlamentu, pozn.) proti tým absenciám.

Aj P. Paška zakročil proti absenciám, prinajmenšom v prípade poslanca za SDKÚ Ľ. Micheľa .

Ľ. Micheľa


Ten hnev, ktorý tu predviedol pán minister Mikloš by bol vierohodný ak by sa nestalo, že pán Mikuláš Dzurinda priamo označí ministra vnútra Lipšica, ktorí má celkom úprimnú snahu dovyšetrovať túto kauzu dokonca, on ho označí za blázna.

( Noviny.sk , 23. januára 2012) "Pán Lipšic sa zbláznil. Pán Lipšic sa načisto zbláznil... Je nekonečne trápny... Úplne sa zbláznil?...Nič nevyšetrili všetko hádžu na niekoho iného." Tieto slová mal povedať M. Dzurinda v Michalovciach, ktoré navštívil v rámci predvolebných mítingov strany SDKÚ-DS. Povedal to v súvislosti s jeho presvedčením, že minister vnútra D. Lipšic zrejme zneužíva vyšetrovanie kauzy Gorila na predvolebný účel. Citácia J. Kollára nie je úplne presná, ale vzhľadom na malý významový rozdiel mu tento výrok uznávame ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 06.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Noviny.sk


Samozrejme, že ten náš kraj (PSK, pozn.) je v podstate alebo patrí medzi tie chudobnejšie kraje

Podobný výrok sme už overovali v relácii Téma dňa 25. októbra 2013. PSK má najnižší podiel na celkovom HDP Slovenska zo všetkých krajov. Je teda pravdou, že je najchudobnejším krajom na Slovensku. Priemerná nominálna mzda je v PSK najnižšia spomedzi všetkých regiónov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa stránok Prešovského samosprávneho kraja je Prešovský kraj skutočne najchudobnejší na Slovensku, pokiaľ chudobu meriame pomocou jeho podielu na tvorbe celkového HDP Slovenska: " Prešovský kraj v ekonomickej výkonnosti a v príjmoch obyvateľstva zaostáva v hospodárskom rozvoji za úrovňou Slovenskej republiky. Na tvorbe celoštátneho hrubého domáceho produktu (HDP) sa Prešovský kraj podieľa objemom deväť percent, čo predstavuje najmenší podiel zo všetkých ôsmich krajov Slovenska . Regionálny HDP postupne rastie, ale napriek tomu patrí stále k podpriemerným v rámci EÚ ." Túto informáciu potvrdzujú aj stránky Štatistického úradu SR: " Hospodárstvo kraja charakterizuje predovšetkým priemysel a poľnohospodárstvo s vhodnými podmienkami pre rozvoj cestovného ruchu. Na celoslovenskej tvorbe hrubého domáceho produktu a pridanej hodnote sa kraj podieľa najnižším percentom . Dosahuje sa tu najnižšia úroveň priemernej nominálnej mesačnej mzdy, ktorá je takmer o jednu štvrtinu nižšia ako celoslovenský priemer. " V roku 2010 bol podiel Prešovského kraja na HDP Slovensko bol 8,2%, čo bolo najmenej zo všetkých krajov. Udávame aj vývoj priemernej mzdy v porovnaní s ďalšími krajmi. Zdroj: Databáza ŠÚ Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Téma dňa
stránok
Štatistického úradu
podiel
Databáza ŠÚ


V roku 2015 po neúspešnom referende o rodine bol pán premiér prvý, ktorý stal pred kamerou a hovoril o tom, že musíme pre týchto ľudí niečo urobiť, pretože aj to sú občania SR a nie je správne, keď ľudia, ktorí dlhodobo žijú v nejakom zväzku, neformálnom, nemôžu vedieť o tom, aký má zdravotný stav partner alebo nemôžu dediť.

Referendum o rodine sa konalo 7. februára 2015 a po spočítaní všetkých okrskov sa účasť pohybovala iba na úrovni 21,41 %. Referendum tak nebolo platné. Robert Fico pred referendom vyhlásil , že povinnosťou vlády je uľahčiť párom rovnakého pohlavia praktické stránky života. Rovnako tvrdil, že dodatok ústavy nemôže brániť tomu, aby inštitúcie nemohli riešiť otázky súvisiace so spolužitím osôb rovnakého pohlavia, ako je prístup k zdravotnej dokumentácii či dedičské konanie. Výrok Martina Klusa, nakoľko premiér sa k tejto téme po referende už nevyjadril hodnotíme ako zavádzajúci.

pohybovala
vyhlásil
otázky
nebola uznaná
spomenul
SITA
Občianskeho
úprava
zákona


...od roku 2010 do roku 2014 v zdravotníctve mzdy priemerne stúpli o 25 %, u lekárov 33 %, u lekárov, u sestier 21 %.

Podľa Správy o stave zdravotníctva pre výbor NR SR pre zdravotníctvo (s.48, . pdf ) bol priemerný plat v roku 2010 v zdravotníctve 906 eur, priemerný plat lekára 1663 eur a priemerný plat sestry 763 eur. V roku 2014 bol priemerný plat v zdravotníctve 1134 eur, priemerný plat lekára 2221 eur a priemerný plat sestry 929 eur. Ide o 25,17 % nárast v zdravotníctve, 33,55% nárast u lekárov a 21,76% nárast u zdravotných sestier. Tieto čísla sú približne rovnaké ako čísla, ktoré uvádza Čislák, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

pdf


Pani redaktorka, dámy a páni, my sme do zdravotníctva na oddĺženie našli 350 miliónov eur.

SME , 8.september: Nemocnice dostanú 350 miliónov eur. Rozhodli tak dnes poslanci. Peniaze zo štátnych finančných aktív sa majú použiť na oddlženie štátnych nemocníc, ktoré majú byť od budúceho roka akciovými spoločnosťami. TASR , 28.september: Tridsaťjeden zdravotníckych zariadení by sa malo podľa návrhu novely zákona o zdravotných poisťovniach účinnej od apríla transformovať do konca tohto roka. V odôvodnených prípadoch by sa tento termín mohol posunúť o pol roka. O pol roka viac majú aj nemocnice ministerstiev vnútra a obrany. Pred týmto krokom sa bude realizovať oddlženie za 350 miliónov eur. Dátum zverejnenia analýzy: 14.11.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

SME TASR


Skutočne vy (Ivan Uhliarik, pozn.) ste pripravili vyhlášku, ktorá ma viaže, napriek tomu, že ste ma aj verejne vyzvali, aby som ju nerešpektovala, tak toto asi naozaj nie je cesta v demokratickom štáte a túto vyhlášku ste pripravili bez odbornej diskusie odborníkov.

Nepodarilo sa nám nájsť vyjadrenie Ivana Uhliarika, ktoré by potvrdzovalo, alebo vyvracalo tvrdenie ministerky Zvolenskej .Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.


(...) ekonomický rast v celej Európe, a to povedal aj Moscovici, eurokomisár pre hospodárske, finančné záležitosti, že je ťahaný troma vecami - lacnou ropou, ktorá už je niekde na úrovni 34 dolárov za barel ľahkej ropy Brand, pamätáme si, keď bola 112 dolárov a viac, 130 dolárov. Po druhé, sú to nízke úrokové sadzby, tu by som bol veľmi veľmi veľmi opatrný, Moskowitzi dokonca hovorí o tom, že mali by sme byť dvojnásobne opatrní, pretože sa nám končí sedemročné obdobie nulových, respektíve záporných úrokových sadzieb. Americký FED, Americká centrálna banka po siedmich rokoch opúšťa vlastne politiku nízkych úrokových sadzieb...Tretí faktor je kurz eura voči americkému doláru, ktorý je dnes niekde na úrovni 1,11 - 1,12 dolára za jedno euro. Bol 1,37, čo, samozrejme, veľmi motivuje a stimuluje export a naopak, kde stimuluje importy do eurozóny.

Kollár správne uvádza tvrdenia Pierra Moscoviciho aj ostatné údaje (o cene ropy, zmennom kurze, politike nízkych úrokových sadzieb). Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Pierre Moscovici je európsky komisár pre hospodárske a menové záležitosti dane a colnú úniu. Povedal nasledovné: “ The European economy is successfully weathering new challenges this winter, supported by cheap oil, the euro rate and low interest rates .” Skutočne teda hovoril o spomínaných troch faktoroch (lacnej rope, kurze eura a nízkych úrokových sadzbách), ktoré prispievajú k ekonomickému rastu Európy. Moscoviciho vyjadrenie je z tlačovej konferencie pri príležitosti vydania takzvanej Winter Forecast 2016 (.pdf), čiže európskej ekonomickej predpovedi. Práve aj tento dokument obsahuje podrobnosti, ktoré spomína Kollár. " Nízke ceny ropy ovplyvňuje i nízka hladina inflácie, pri ktorej sa predpokladá iba pozvoľný náras t." (. pdf , s. 9) "Predpokladaná cena ropy Brent za barel sa pohybuje smerom nadol k sume 35,8 dolárov pre rok 2016 a 42,5 pre rok 2017 ." (. pdf , s.20) K 5.2.2015 sa cena ropy pohybuje okolo 34,08 dolára za barel, pričom ešte v júni roku 2014 sa jej cena pohybovala okolo 112 dolárov za barel. V roku 2008 sa cena ropy dostala aj na úroveň 130 dolárov za barel. Čo sa týka úrokových sadzieb medzi eurozónou a USA, správa očakáva sprísnenie finančných trhov, keďže americký FED sa rozhodol zvýšiť cieľové rozpätie sadzby federálnych fondov o 25 bázických bodov (na 0.25-0.50%). Toto rozhodnutie nastalo po uplynutí sedemročného obdobia, počas ktorého úrokové sadzby medzi eurozónou a USA zostávali bezo zmeny. (. pdf ,s.21) Správa ďalej uvádza výmenný kurz dolára voči euru vo výške 1,11 USD / EUR a to v priemere za rok 2015, pričom kurz dolára voči euro v rokoch 2016 a 2017 by sa mal pohybovať okolo úrovne 1,08 dolára za jedno euro(. pdf ,s.61). Aktuálny kurz dolára voči euru (5.2.2015) je 1,12 dolára za jedno euro. Kurz 1,37 dolára za jedno euro bol napríklad v máji 2014. Dátum zverejnenia analýzy: 08.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Moscovici

Winter Forecast 2016

pdf

pdf

pdf

pdf


Treba sa vrátiť zase k tej odbornej debate, začať zbierať dáta. Bude to veľmi ťažké, pretože na rôznych ministerstvách boli rozprášené analytické jednotky, či už je to ministerstvo životného prostredia, či už je to ministerstvo zdravotníctva, implementačná jednotka na Úrade vlády, takže vlastne my sme stratili tie analytické kapacity, s ktorými sme mali pracovať.

Viaceré ministerstvá zmenili a tým oslabili svoje analytické jednotky, neprišli sme však o nich (úplne). Keďže tvrdenie Petra Kmeca budí dojem, akoby rezorty úplne stratili svoje analytické kapacity, čo ale nie je pravda, hodnotíme ho ako zavádzajúce. Po nástupe vlády Igora Matoviča odišiel z Inštitútu zdravotnej politiky na Ministerstve zdravotníctva jeho dovtedajší šéf Martin Smatana. Po ňom v tejto analytickej jednotke skončili ďalší jej pracovníci. Rezort ju neskôr premenoval na Inštitút zdravotných analýz a vytvoril nový tím. „Minister ohlásil, že má inú predstavu o úlohe inštitútu. Je to jasné aj z názvu: už sa nebude volať IZP – Inštitút zdravotnej politiky, ale Inštitút zdravotných analýz. Budeme stále robiť podklady, ale už by sme nerobili implementáciu,” hovoril o nových analytikoch Smatana. Vláda tiež presunula Implementačnú jednotku - analytický útvar pod Úradom vlády - na Ministerstvo financií. Mnohí analytici s tým nesúhlasili a podali preto výpoveď. Inštitút enviromentálnej politiky stále funguje a publikuje pod Ministerstvom životného prostredia. Na Ministerstve školstva sa však rozpadla tamojšia analytická jednotka.

odišiel skončili premenoval vytvoril hovoril presunula podali funguje publikuje rozpadla


Banskobystrický okres dostal za posledné 3 roky viac ako 70 000 €, kým lučenecký len 3000 €.

Keďže rozdiely v dotáciách od predsedu pre tieto dva okresy nie sú až také veľké ako Mičev uvádza, tento výrok hodnotíme ako nepravdivý. V iných príspevkoch však používa správne údaje. Mičev povedal tento výrok vo videu na jeho Facebook stránke v rámci predstavovania 2. časti svojej kampane Kvality života " Rozhodnite o peniazoch kraja ", keď sa snažil poukázať na neférové prerozdeľovanie peňazí pre menšie okresy v južnej časti banskobystrického kraja. Je síce pravda, že tieto rozdiely sú výrazné , avšak kým časť výroku o lučeneckom okrese je pravdivá, pretože dotácia za posledné 3 roky pre tento okres bola 2 877€ (500€ pre rok 2014 , 750€ pre 2015 a 1 627€ pre 2016 ) a teda po zaokrúhlení a s 5% toleranciou je to naozaj 3 000€, dotácie pre banskobystrický okres tvorili dokopy sumu 678 930€ (22 586€ pre rok 2014 , 20 257€ pre 2015 a 25 050€ pre 2016 ), teda táto suma neprekračovala hodnotu 70 000€. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

iných príspevkoch

Facebook stránke

Rozhodnite o peniazoch kraja

sú výrazné


Ja som v parlamente viac ako 12 rokov a toto viem, že ani v minulosti takýto útok (ako útok Hlinu na Martvoňa, pozn.) nikdy nebol.

V parlamente sa počas dvanásťročného pôsobenia Kaliňáka odohrali menšie fyzické útoky, žiadny však rozsahu útoku A. Hlinu na Martvoňa. Výrok Roberta Kaliňáka hodnotíme ako pravdivý. Robert Kaliňák pôsobí podľa webovej stránky NR SR i podľa jeho osobného profilu na webovej stránke MV SR v parlamente od roku 2002. Ak počítame rok 2002 a 2013 ako celý rok pôsobenia, je pravdou, že R. Kaliňák pôsobí približne 12 rokov v NR SR. V parlamente sa podľa nám dostupných informácií od r. 2002 odohrali dva menšie fyzické útoky:

NR SR
MV SR
Matovič
Rafael Rafaj
transparent
Igorom Matovičom a Robertom Kaliňákom
Ľubomírom Galkom a Pavlom Paškom
SME


A ja si pamätám na nedávnej jednej veľkej udalosti, keď prezident Obama podal ruku Castrovi.

Historické podanie rúk medzi prezidentom USA Obamom a kubánskym lídrom Raúlom Castrom sa odohralo počas smútočného ceremoniálu smrti Nelsona Mandelu, 10 decembra 2013. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

podanie ceremoniálu


A čo je dôležité, že pán prezident rozhodol o nevymenovaní tiež na základe nálezu ústavného súdu. Ktorý mu takúto kompetenciu dal.

Demagog.sk už overoval pravdivost podobného výroku v diskusii Ústavná žaloba na prezidenta ( O 5 minút 12 , 17.2.2013)

O 5 minút 12
rozhodnutia
liste


Aj iné krajiny na západ od nás mali pandémiu a energetickú krízu a zvládli ich podstatne lepšie a dnes nie sú v takých zložitých ekonomických situáciách.

Vývoj ekonomických ukazovateľov, ako sú deficit, hrubý dlh, inflácia hrubý domáci produkt a nezamestnanosť, ukazuje, že dopady pandémie a energetickej krízy sa v Európe prejavili rozdielne. Viaceré západoeurópske krajiny čelili výraznému nárastu deficitu a dlhu, pričom Slovensko v týchto ukazovateľoch nebolo v porovnaní s nimi v najhoršej situácii. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Globálny stav zdravotnej núdze ( PHEIC ), vyhlásila Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) 30. januára 2020. Tento stav trval do 5. mája 2023. WHO vyhlásilo pandémiu 11. marca 2020.

Podľa Viedenského inštitútu pre medzinárodné ekonomické analýzy ( wiiw ), „krajiny strednej a východnej Európy (SVE) a vybrané štáty južnej Európy ekonomicky podstatne lepšie zvládli pandemický rok 2020 než západné členské krajiny Európskej únie, čiastočne však na úkor verejného zdravia.“

Pozreli sme sa aj na vybrané ekonomické ukazovatele, ktoré Pellegrini spomenul v predchádzajúcich vetách - deficit verejnej správy, hrubý dlh verejnej správy, hrubý domáci produkt a inflácia.

Deficit verejnej správy

Z porovnania deficitu verejnej správy v pred-pandemickom roku 2019 a po-pandemickom roku 2023 vyplýva, že Slovensko malo na rozdiel od západnejších krajín EÚ v roku 2023 druhý najvyšší deficit na úrovni 4,9 % HDP, pričom pred pandémiou malo Slovensko deficit vo výške 1,2 % HDP. Najvyšší deficit na úrovni 5,5 % HDP zaznamenalo po pandémii Francúzsko, ktoré však už pred pandémiou vykazovalo deficit na úrovni 2,4 % HDP.

Najvýraznejší nárast deficitu o 4 percentuálne body v porovnaní rokov 2019 a 2023 zaznamenalo Česko a Nemecko, ktoré nasleduje Slovensko s nárastom deficitu o 3,7 p.b.

Porovnanie deficitu (-)/prebytku (+) verejných financií v pred-pandemickom roku 2019 s po-pandemickým rokom 2023. Zdroj dát: Eurostat .

Hrubý dlh verejnej správy

Najvýznamnejší nárast hrubého dlhu verejnej správy o 14 p.b. zaznamenalo v porovnaní rokov 2019 a 2023 Česko, kde stúpol dlh z úrovne 30 % HDP v roku 2019 na úroveň 44 % HDP, nasleduje Francúzsko, kde došlo k nárastu dlhu o 12,7 p.b. z 97 % HDP na 110,6 % HDP a Španielsko, ktoré zaznamenalo nárast dlhu verejnej správy o 9,5 p.b. z úrovne 98,2 % HDP na 107,7 % HDP v roku 2023. Slovensko zaznamenalo nárast o 8 p.b. z pôvodných 48 % HDP na 56 % HDP. Najvyšší hrubý dlh v roku 2023 zaznamenalo Francúzsko (110,6 % HDP), ktoré nasleduje Španielsko (107,7 % HDP), Belgicko (105,2 % HDP), Portugalsko (99,1 % HDP), Rakúsko (77,8 % HDP) a Nemecko (63,6 % HDP).

Porovnanie hrubého dlhu verejnej správy v pred-pandemickom roku 2019 s po-pandemickým rokom 2023. Zdroj dát: Eurostat .

Hrubý domáci produkt

Podľa štúdie pre Európsky parlament, práve „vývoj reálneho HDP od roku 2019 ukazuje, aký obrovský vplyv mal "náhle zastavenie kvôli COVID-u" na globálnu ekonomickú aktivitu.

V rámci porovnania rokov 2019 a 2023, najvýraznejší pokles reálneho HDP na obyvateľa v trhových cenách spomedzi krajín západne od Slovenska zaznamenalo Nemecko, a to pokles o 430 EUR.

Porovnanie HDP/per capita v pred-pandemickom roku 2019 s po-pandemickým rokom 2023. Zdroj dát: Eurostat .

Inflácia

Z pohľadu inflácie nebolo Slovensko pri porovnaní roku 2019 pred pandémiou a roku 2023 po pandémii v porovnaní s krajinami na západ v najhoršej situácii. K najvyššiemu nárastu inflácie o 9,4 percentuálneho bodu došlo v Česku z úrovne 2,6 % na 12 %. Na Slovensku v týchto rokoch došlo k nárastu o 11 p.b. z predpandemickej úrovne 2,8 % na 11 % v roku 2023.

Porovnanie inflácie v pred-pandemickom roku 2019 s po-pandemickým rokom 2023. Zdroj dát: Eurostat .

Nezamestnanosť

Pri porovnaní roku 2019 pred pandémiou a roku 2023 po pandémii covid-19 bola nezamestnanosť na Slovensku na približne stálej úrovni, pričom došlo k nárastu len o 0,1 p.b. na úroveň 5,8 %. Najvyšší nárast zaznamenalo Česko, kde pri porovnaní rokov 2019 a 2023 stúpla nezamestnanosť o 0,6 p.b., avšak spomedzi porovnávaných západných krajín dosiahlo Česko v roku 2023 aj po tomto zvýšení najnižšiu nezamestnanosť. Naopak, k poklesu nezamestnanosti v porovnávaných rokoch o 1,9 p.b. došlo v Španielsku, kde sa však nezamestnanosť drží na najvyššej úrovni v rámci porovnávaných krajín.

Porovnanie nezamestnanosti v pred-pandemickom roku 2019 s po-pandemickým rokom 2023. Zdroj dát: Eurostat .

PHEIC wiiw deficitu deficitu Eurostat dlhu Eurostat štúdie porovnania Eurostat inflácie Eurostat nezamestnanosť Eurostat


Keď sa zmenil Zákonník práce, keď bol ministrom pán Kaník, keď sme zobrali do úvahy ročné obdobie, tak za rok a pol po tejto novelizácii stúpala nezamestnanosť na Slovensku.

Novela Zákonníka práce vedená ministrom Kaníkom bola účinná od 1. júla 2003. Podľa údajov štatistického úradu bola miera nezamestnanosti v 2. a 3. kvartáli roku 2003 17,0%; v 3. kvartáli 2004 17,5% a v 1. kvartáli 2005 tiež 17,5%. Možno však stojí za zmienku, že od 2. kvartálu roku 2005 miera nezamestnanosti klesla na 16,2 % a klesala ďalej.

Novela


Tak ako v doprave, tak to má byť aj v tomto zákone, pretože do roku 2009 do konca roku 2009 v mnohých obciach na jazykovo zmiešanom území oficiálne oznámenia išli len v maďarskom jazyku. Mám množstvo dokumentácie, ktoré o tom hovoria a sami si starostovia priznali, že si mysleli, že tých 20, 30 Slovákov, ktorí tam žijú ovládajú maďarský jazyk.

Denník Korzár prišiel so správou, že v obci Trakany na východe Slovenska, neďaleko maďarských hraníc, hlási obecný rozhlas len v maďarčine. Podnet na ministerstvo kultúry dal obyvateľ obce, ktorého rodina sa do obce prisťahovala asi pred 2 rokmi. Starosta obce József Kopász (SMK) vysvetlil, že doteraz hlásenie správ len v maďarčine nikomu neprekážalo. „Brali sme do úvahy, že 97 percent obyvateľov je maďarskej národnosti a takmer všetci vieme po maďarsky. Od kolegov viem, že aj oni to tak robili. Nevideli sme na tom nič zlé ani nezákonné,“ uviedol starosta. Po podnete začal Kopász rovnako ako aj ostatní starostovia hlásiť všetky správy dvojjazyčne.

Korzár


Iný príklad, vláda bývalá schválila aj v parlamente, zvýšila rodičovské príspevky pred voľbami...

Vláda Roberta Fica v decembri minulého roka schválila zákon o zvýšen í rodičovských príspevkov.

zákon zvýšen


Obnovujeme a modernizujeme župné cesty, celkovo 800 kilometrov (od vzniku kraja, pozn.)

Od roku 2005 do 2016 bolo v Žilinskom samosprávnom kraji opravených 773,46 km ciest II. a III. triedy, ďalšie kilometre sa opravili v roku 2017. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Na základe dokumentu Základné údaje o sieti cestných komunikácií, ktorý vydala Slovenská správa ciest (SSC) k 1. januáru 2017, je súhrnná dĺžka diaľníc, rýchlostných ciest a ciest I., II. a III. triedy 2 040,305 km, pričom cesty I., II. a III. triedy tvoria 1 938,708 km. ( .pdf , s. 1) Predseda ŽSK vo výroku deklaruje, že bolo obnovených alebo renovovaných 800 km ciest v Žilinskej župe, a to od obdobia vzniku župy. Demagog.SK vyžiadal informácie o opravených úsekoch ciest II. a III. triedy, takto získané informácie sú uvedené v tabuľke nižšie. Za obdobie 2005-2016 tak bolo opravených viac ako 773 km ciest. Webové stránky Žilinského kraja pravidelne zverejňujú správy o letnej údržbe či o investíciach do cestných komunikácií na území župy, napríklad správa z portálu regionzilina.sk hovorí "...o obnove ciest po zimnom období, do ktorých investuje župa 5,5 mil. (80 kilometrov ciest a mostov II. a III. triedy)." Dátum zverejnenia analýzy: 24.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf údržbe investíciach správa


Smer navrhoval, dnes sme zaviedli bankovú daň vo výške 0,4%, Maďarsko má jediná krajina v Európe vyššiu, má 0,5%, Smer navrhoval dokonca, aby sme túto daň dali vo výške 0,7%.

Strana SMER

Aktuálne.sk

banky.sk


Že človek obvinený z korupcie, bol sa teda informovať na ministerstve financií za Smer o stave verejných financií.

Radko Kuruc, obžalovaný z korupcie v kauze Mýtnik, sa v stredu 4. novembra spolu s podpredsedom Smeru zúčastnili schôdzky s Michalom Horváthom na Ministerstve financií. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Denník N zverejnil 5. októbra správu, že sa Radko Kuruc spolu s podpredsedom strany Smer-SD Ladislavom Kamenickým zúčastnil na rokovaní s povereným ministrom financií Michalom Horváthom.

V kauze Mýtnik bol obvinený a vyšetrovaný za prijatie úplatkov v celkovej výške 120-tisíc eur. Jeho obvinenia v policajných akciách Mýtnik I až III sa týkajú korupcie pri verejných obstarávaniach na Finančnej správe SR a ministerstve financií, ako aj ovplyvňovania legislatívnych procesov. Proces trvá od roku 2021 a celá kauza nie je uzatvorená.

Z kolúznej väzby bol Kuruc prepustený v októbri 2021 na základe rozhodnutia Úradu špeciálnej prokuratúry. V decembri 2021 senát Ústavného súdu čiastočne vyhovel ústavnej sťažnosti a rozhodol, že v prípade Kuruca bolo porušené základné právo nebyť stíhaný a pozbavený osobnej slobody inak ako z dôvodov a spôsobom, ktorý ustanoví zákon. Napriek tomu, že Kuruc už nie je stíhaný väzobne je stále obžalovaný z korupcie.

Radko Kuruc pôsobil ako poradca guvernéra Národnej banky Slovenska v rokoch 2007 - 2010, poradca ministra financií a riaditeľ odboru v rokoch 2010 - 2012 a v rokoch 2014 - 2019 ako štátny tajomník na Ministerstve financií SR.

zverejnil
bol
obvinenia
nie je
bol
vyhovel
obžalovaný
pôsobil
štátny tajomník


Ale my sme sedeli s predstaviteľmi zamestnávateľských zväzov. Boli tam predstavitelia automobilového priemyslu, strojárskeho priemyslu a ešte neviem akého. Všetci povedali, zákonník práce nemá žiadny zásadný vplyv na zamestnanosť.

Robert Fico rokoval so zástupcami zamestnávateľov a odborov 11. septembra. Tlačová konferencia z tohto stretnutia je dostupná tu. Okrem Jána Richtera a Roberta Fica, boli prítomní: Emil Machina, predseda Odborového zväzu KOVO, Milan Cagala, prezident Zväzu strojárenského priemyslu a Jaroslav Holeček, prezident Zväzu automobilového priemyslu. Z video záznamu vyplýva, že hlavnou témou bol Zákonník práce a aj to, že k nemu predstavitelia odborov a zväzov nemali námietky.

tu.


Veľmi dobre viete, že ten návrh na oddelenie funkcií predsedu Najvyššieho súdu, aj Súdnej rady som predložila aj ja, tento návrh do parlamentu. Zároveň treba povedať, že poslanci Smeru zaňho nezahlasovali.

Je pravdou, že v rokoch 2010-2011 Lucia Žitňanská ako ministerka spravodlivosti plánovala zmeny v súdnictve, medzi ktorými sa nachádzalo aj oddelenie funkcií predsedu Najvyššieho súdu a predsedu Súdnej rady. Návrh na zmenu Ústavy predložilo Ministerstvo spravodlivosti parlamentu v auguste 2011. Poslanci Smeru vopred varovali , že návrh nepodporia, a neskôr skutočne hlasovali proti nemu. Koalícii sa nepodarilo získať dostatočný počet hlasov na zmenu Ústavy. Návrh bol preto neskôr stiahnutý. Dátum zverejnenia analýzy: 07.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

plánovala Návrh varovali hlasovali


Veď predsa konanie na Ústavnom súde vo veci sťažnosti pána Čentéša proti rozhodnutiu prezidenta len prebieha. Nemáme žiadne rozhodnutie.

Celkový priebeh konania je zatiaľ popísaný v tlačovej správe ÚS SR. Sťažnosť Jozefa Čentéša bola podaná 3. januára 2013, ktorou namietal porušenie práva na prístup k voleným a iným verejným funkciám. Následne bola 9. januára 2013 podaná námietka Jozefa Čentéša voči predpojatosti pridelených sudcov. Dňa 24. januára ÚS SR pridelil nových sudcov k prípadu Jozefa Čentéša. Po tomto kroku, prezident SR podal 28. januára námietku voči predpojatosti novopridelených sudcov. Výpis aktuálnych informácií od ÚS SR nenaznačuje ukončené konanie do tohto dňa. Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože výsledok sťažnosti Jozefa Čentéša nie je k dnešnému dňu k dispozícii.

tlačovej správe
aktuálnych informácií


Ide nám o to, čo sme sľúbili ľuďom pred voľbami, že v situáciách, kedy sa bude treba rozhodnúť, tak nebudeme sa rozhodovať podľa toho, že či je niečo koaličné a opozičné.

Matovič v rozhovore pre denník Plus jeden deň uviedol, že hnutie Obyčajní ľudia budú hlasovať podľa svojho svedomia a vedomia a nebudú rozlišovať, či sa bude jednať o koaličný alebo opozičný návrh. Rozhodujúce bude to, či bude návrh zákona dobrý alebo zlý.

denník Plus jeden deň


No Európska únia, Európska prokuratúra a Európska komisia hovorí, že preboha, nerobte to. Európska prokuratúra, orgán Európskej únie hovorí, že takéto zníženie trestných sadzieb a zrušenie Špeciálnej prokuratúry oslabí schopnosť Slovenska vyšetrovať podvody s eurofondami a na konci toho celého nám dokonca hrozí, že nám zastaví eurofondy, to nehovoríme my, opozícia, to hovorí Európska prokuratúra, ktorá varuje Fica, že preboha, nerobte to, takže neviem, ako môže ísť o zosúladenie, harmonizáciu s Európskou úniou, keď samotná únia nám hovorí, že toto preboha nerobte.

Vláda predstavila koncom minulého roka návrh, ktorým chce presadiť zmeny v trestnom zákone aj zrušenie špeciálnej prokuratúry. K plánovaným krokom vlády sa kriticky vyjadrili viaceré európske inštitúcie. V decembri 2023 sa Európska prokuratúra vyjadrila, že podľa nej budú plánované kroky vlády znamenať "amnestiu" v značnom počte aktívnych vyšetrovaní podvodov poškodzujúcich finančné záujmy EÚ. K plánom vlády sa vyjadrila aj Európska komisia, ktorá požiadala slovenskú vládu, aby nepokračovala v zamýšľaných zmenách a najmä aby, sa neuchyľovala k zrýchlenému postupu bez riadnej a dôkladnej konzultácie. Výrok Michala Šimečku preto hodnotíme ako pravdivý. Po odzení Šimečkovho výroku skritizoval návrh novely Trestného zákona v uznesení aj Európsky parlament.

Slovenská vláda predstavila koncom minulého roka návrh zákona, ktorým chce presadiť zmeny v trestnom zákone aj zrušenie špeciálnej prokuratúry. K plánovaným krokom vlády sa kriticky vyjadril viaceré európske inštitúcie.

V decembri 2023 predsedníčka európskej prokuratúry (EPPO) Laura Kövesiová adresovala list Európskej komisii (EK), v ktorom upozorňuje na zmeny v trestnom práve a ochrane oznamovateľov aj rušenie špeciálnej prokuratúry. Podľa EPPO plánované kroky vlády predstavujú "amnestiu" v značnom počte aktívnych vyšetrovaní podvodov poškodzujúcich finančné záujmy EÚ.

K plánom vlády sa ešte pred listom EPPO vyjadrila aj Európska komisia, ktorá požiadala slovenskú vládu aby ,,nepokračovala v zamýšľaných zmenách a doplneniach" a najmä aby ,,sa neuchyľovala k zrýchlenému postupu bez riadnej a dôkladnej konzultácie so zainteresovanými stranami na vnútroštátnej a európskej úrovni".

Tri dni po odzení Šimečkovho výroku odsúdil snahy vlády aj Európsky parlament. Poslanci Európskeho parlamentu prijali 17. januára uznesenie, ktoré kritizuje návrh novely Trestného zákona predložený vládou. Za uznesenie hlasovalo 496 zo 630 prítomných poslancov, 70 bolo proti a 64 sa zdržalo hlasovania.

návrh adresovala požiadala odsúdil


Získali sme (SMER-SD, pozn.) o 23 poslancov v samosprávnych krajoch viac ako sme mali.

Tento výrok by sa dal hodnotiť dvomi spôsobmi: Ľubomír Vážny hovorí buď o volebnom zisku kandidátov, ktorý kandidovali za SMER-SD v koalícii s inou stranou (KDH v prípade NSK a BBSK, pozn.) alebo len o kandidátoch, ktorý kandidovali samostatne za SMER-SD (nepočítame teda koalíciu ako celok, ale kandidátov podľa ich straníckej príslušnosti, pozn.). V obidvoch variantoch je však uvádzaný počet nesprávny alebo nepresný . Variant 1. - SMER-SD + koaličný partneri: Strana SMER-SD nezískala v zastupiteľstvách o 23 mandátov viac . Vo voľbách v roku 2009 získali kandidáti SMER-SD (vrátane koaličných partnerov) 189 mandátov , ale vo voľbách 2013 získali (vrátane koaličných partnerov) len 175 mandátov v zastupiteľstvách samosprávnych krajov. Celkovo teda SMER-SD naopak stratil 14 poslaneckých mandátov . Variant 2. - len kandidáti, ktorí sú členmi strany SMER-SD: Kandidáti, ktorí sú členmi strany SMER-SD získali v roku 2009 celkovo 135 mandátov a v roku 2013 celkovo 161 mandátov. Z tohto pohľadu strana teda dosiahla nárast, avšak nie o 23 mandátov , ako uvádza Ľ. Vážny, ale o 26 . Výsledky volieb: Variant 1. - údaje o zvolených kandidátoch strany SMER-SD spolu s koaličnými partnermi : 2009 - počet poslancov v jednotlivých krajoch: BSK TTSK TSK NSK ŽSK BBSK PSK KSK CELKOVO 14 10 27 38 21 27 35 26 189 2013 - počet poslancov v jednotlivých krajoch: BSK TTSK TSK NSK ŽSK BBSK PSK KSK CELKOVO 1 12 25 32 19 25 35 26 175 Variant 2. - údaje o zisku kandidátov, ktorí sú členmi strany SMER-SD: 2009 - počet poslancov v jednotlivých krajoch: BSK TTSK TSK NSK ŽSK BBSK PSK KSK CELKOVO 13 4 20 15 16 20 21 26 135 2013 - počet poslancov v jednotlivých krajoch: BSK TTSK TSK NSK ŽSK BBSK PSK KSK CELKOVO 1 12 25 19 19 24 35 26 161 Dátum zverejnenia analýzy: 26.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu


Je cirka 400 výrobkov vyrobených na Slovensku, ktoré majú právo mať na výrobku označené SK kvalita.

Z. Simon nesprávne uvádza počet výrobkov, ktoré obdržali právo mať označenie Kvalita SK. K 4. marcu 2013 je počet takýchto výrobkov 514 . Ešte v októbri 2012 bol počet výrobkov s označením Značka Kvality SK okolo 400 .

októbri


Kosovo uznali s výnimkou 4 krajín a našej krajiny, všetky krajiny EÚ.

Podobný výrok Kisku sme overovali už v predchádzajúcich debatách. Kosovská republika vyhlásila nezávislosť 17. februára 2008. Oficiálna stránka kosovského Ministerstva zahraničných vecí uvádza 96 krajín, ktoré doteraz uznali Kosovo ako samostatný štát. Podľa vyjadrenia ministra zahraničných vecí, Enver Hoxhaja, z februára 2014, je ich po posledom Lesothe už 106. Čaká sa tiež na potvrdenie uznania Tanzániou. Stránka Kosovothanksyou.com uvádza, že doteraz ich republiku uznalo 107 zo 193 členov Organizácie spojených národov a 23 štátov EÚ vrátane Nemecka a Francúzska . Z členov Európskej únie Kosovo doteraz neuznalo Slovensko, Španielsko, Rumusko, Grécko a Cyprus, teda 5 krajín. Ide teda okrem Slovenska a ďalšie štyri krajiny, ktoré neuznali Kosovo. Dátum zverejnenia analýzy: 25.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

stránka
vyjadrenia
Čaká sa
Kosovothanksyou.com
Nemecka
Francúzska
neuznalo


Ja pripomeniem legislatívu, už som ju tu spomínal, emisné dane. 80% sadzba dane bola uvalená.

Touto 80-percentnou emisnou daňou Peter Kažimír pravdepodobne myslí 80-percentnú daň na prebytočné emisné kvóty ako aj na ich držbu. Bola prijatá v rámci novely zákona o dani z príjmov koncom roka 2010. Išlo o opatrenie vyvolávajúce nespokojnosť u vtedajšej opozície, ako i mnohých podnikov. Opozícia namietala protiústavnosťou takéhoto zákona. V prípade podnikov nemožno vylúčiť, že viaceré podniky majú nadbytok iba preto, že investovali do ekologizácie výroby a predajom povoleniek chceli len tieto investície vykryť – teda vlastne naplniť zámer celého systému emisných kvót, ktorým je znižovanie objemu vypúšťaných emisií, tvrdí Trend.sk . Podľa vtedajšieho ministra financií Ivana Mikloša, mnoho podnikov s povolenkami hospodárilo neefektívne a dostalo viac povoleniek ako v skutočností potrebujú, uviedol Euractiv.sk Jednalo sa teda o zdanenie súčtu nespotrebovaných emisných kvót za príslušný kalendárny rok a prevedených kvót v jednotlivých mesiacoch, ktoré sa ohodnotia trhovou cenou.

namietala

Trend.sk

Euractiv.sk


S pánom Bauerom taktiež už dlhé roky, ešte desať rokov dozadu, keď bol prvýkrát, už si nepamätám presne kedy, primátorom, tak vtedy sme ho podporili.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože zatiaľ čo pri svojej prvej kandidatúre Rudolf Bauer nebol podporovaný priamo SMK (nakoľko táto ešte neexistovala), bol podporovaný jednou zo strán z ktorých SMK neskôr vznikla. Prvý krát kandidoval Rudolf Bauer do pozície primátora Košíc už v roku 1993, kedy vo voľbách zvíťazil. Podporovaný bol vtedy stranami KDH, MOS, ODÚ a ODS. Práve MOS (Maďarská občianska strana) je jednou zo zakladajúcich strán SMK . Rudolf Bauer následne pôsobil ako viceprimátor mesta Košice, župan košického samosprávneho kraja a ako poslanec NR SR. V súčasnej dobe je starostom mestskej časti Košice - Západ. Pri voľbách na túto pozíciu bol opäť podporovaný SMK-MKP, spolu so stranami SDKÚ-DS, KDH, KDS, OKS a DS. V nasledujúcich voľbách je podporovaný stranami KDH, SDKÚ-DS, NOVA, SaS, SMK-MKP, OKS, DS a OBYČAJNÝ ĽUDIA a nezávislé osobnosti. Dátum zverejnenia analýzy: 13.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Podporovaný bol vtedy
SMK
podporovaný
nasledujúcich


Áno, plytvanie a obrovská korupcia, to samozrejme s plytvaním súvisí, je jedným zo zásadných problémov, ktoré tu máme, v tomto rebríčku, ktorý som spomínal najnovšom, sme sa dokonca, to je množstvo ukazovateľov hodnotených, sme sa ocitli v oblasti podľa kritéria korupcia v rozhodovaní vládnych činiteľov na predposlednom 138. mieste zo 139 hodnotených krajín spolu sme medzi tromi najhoršími krajinami v oblasti korupcie, spolu s Argentínou a Dominikánskou republikou.

Správa hodnotí korupciu verejných inštitúcií v kategórii „Ethic and corruption“, ktorá má tri podkategórie: Diversion of public funds, Public trust of politicians a Irregular payments and bribes. Ani v jednom nie je Slovensko medzi troma najhoršími krajinami (postupne od prvej zmienenej kategórie: 110 z 139, 113 z 139, 132 z 139, 72 z 139). Na 138 mieste sme skončili v kategórii Favoritism in decisions of governmental officials. Celkový prehľad výsledkov Slovenska nájdete tu .

tu


Čo sme spravili ešte za vlády Ivety Radičovej bolo, že sa začala zverejňovať uplatniteľnosť absolventov a ich plat. Vláda Roberta Fica to stopla.

Počas vlády Ivety Radičovej v roku 2011 bol skutočne Ministerstvom školstva uverejnený prehľad o absolventskej miere nezamestnanosti. V ďalších rokoch takéto oficiálne prehľady absentovali. Takisto boli počas ministrovania Eugena Jurzycu zverejnené údaje o výške platov absolventov, čo sa však nestalo v ďalších rokoch počas vlády R. Fica, v roku 2015 však minister Draxler takéto údaje zverejnil, no stále ostáva pravdou, že po svojom nástupe (2012) vláda Roberta Fica takéto zverejňovanie stopla, bolo opätovne obnovené až neskôr. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Počas vlády Ivety Radičovej- v roku 2011, bol zverejnený prehľad o absolventskej miere nezamestnanosti: " Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR preto pripravilo prehľad uplatnenia absolventov vysokých škôl na trhu práce. Pri jeho výklade sa bude vychádzať z tzv. absolventskej miery nezamestnanosti (AMN) jednotlivých vysokých škôl, a to podľa skupín študijných odborov. AMN vyjadruje podiel počtu nezamestnaných absolventov školy k 30. septembru 2009 k počtu absolventov príslušnej vysokej školy v rokoch 2008 a 2009. (....) Pri príprave štatistiky vychádzalo ministerstvo z podkladov Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny (ÚPSVaR) a Ústavu informácií a prognóz v školstve (UIPŠ). V spolupráci s týmito inštitúciami, ako aj Sociálnou poisťovňou chce pripraviť rezort školstva niekoľko zmien metodiky pre lepšiu výpovednú schopnosť údajov, ktoré prehľad obsahuje ." informuje stránka Ministerstva školstva a denník SME . Podobný oficiálny prieskum sa nám pre ďalšie roky nepodarilo nájsť, UIPŠ však zverejňuje na svojej stránke informácie, na základe ktorých napríklad mimovládna organizácia INEKO vypočítala absolventskú mieru nezamestnanosti." Vyplýva to z analýzy INEKO, v rámci ktorej sme pre jednotlivé vysoké školy v SR vypočítali AMN za roky 2010 až 2013, a to podľa definície absolventov škôl v zákone o službách zamestnanosti a s využitím údajov Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny (ÚPSVaR) a Ústavu informácií a prognóz školstva (ÚIPŠ). " Ministerstvo školstva v tomto období zverejňovalo aj výšku platov absolventov, informuje TASR v septembri 2011. " Ministerstvo školstva v piatok spustilo testovaciu verziu portálu, ktorý zverejňuje priemerné platy absolventov vysokých škôl a ich fakúlt. Na internete je k dispozícii na adrese absolventi.iedu.sk ." Stránka v súčasnosti nefuguje. V nasledujúcich rokoch neboli zverejnené oficiálne údaje o výške platov. O absencii takýchto údajov v roku 2013 informuje napríklad INEKO , ktoré odporúča zverejňovanie takýchto informácii vláde zaviezť. " Vlada by mala (...) zaviest pravidelne a cielene informovanie ziakov a rodicov o miere nezamestnanosti ako aj vyske platov absolventov konkretnych strednych aj vysokych skol.(...) priemerné nástupné platy absolventov, ktoré však momentálne nie sú k dispozícii, keďže ministerstvo školstva ich v roku 2012 prestalo zverejňovať ." K zverejneniu výšky platov absolventov však došlo neskôr- v roku 2015 za ministra Draxlera. Dátum zverejnenia analýzy: 04.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Jurzycu
Ministerstva školstva
SME
INEKO
TASR
INEKO
2015


75 až 80 percent obyvateľov zarába menej, ako je priemer.

Milan Kňažko hovorí o zárobkoch ľudí. V roku 2013 b ola priemerná nominálna mzda (priemer 1. až 3. štvrťroka 2013) na úrovni 803 eur. Priemerná hrubá mzda v roku 2012 na úrovni 888 eur. Do 850 eur čiže menej ako priemernú hrubú mzdu, zarábalo podľa Štruktúry miezd SR 2012 (ŠÚ S R,.pdf s. 1) približne 65,3% pracujúcich. Kňažkove čísla by sedeli len ak by sme namiesto o “zárobkoch” (len zarábajúcich) uvažovali o mesačnom ekvivalentnom disponibilnom príjme jednotlivca (nie nevyhnutne zarábajúceho). Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Primerná mzda v hospodársve bola v roku 2012 (v čase zisťovania EU SILC 2012) na úrovni 805 eur. Podľa EU SILC 2012 Zisťovanie o príjmoch a životných podmienkach domácností v SR z októbra 2013, malo 78% obyvateľov Slovenska mesačný ekvivalentného disponibilný príjem na úrovni do 800 eur (s. 37). To predstavuje po prepočte na počet obyvateľov SR, 4,211 milióna.

Na základe údajov zo Sociálnej poisťovne, ktoré sme si vyžiadali na základe informovanej žiadosti, do 825 eur, čo je mierne nad priemerom v roku 2013 zarábalo 65% zamestnancov (nezapočítaní pracujúci na dohodu).

2013 b
R,.pdf
mzda
EU SILC 2012
údajov


Pán poslanec, ale teraz ste trafili presne klinec po hlavičke. Viete prečo bol podaný ten druhý disciplinárny návrh? Kôli útoku na justíciu. Pretože je tam dôvodné podozrenie z toho, že sa manipulovalo s obsadením senátov. (reakcia na Maďaričovu otázku: "A čo to je, pán poslanec, ak minister spravodlivosti zaútočí na predsedu Najvyššieho súdu spôsobom, že ho chce zbaviť jeho sudcovského povolania, talára? Čo to je?", pozn.)

TASR z dňa 25. novembra 2010: "Po siedmich dňoch podala ministerka spravodlivosti Lucia Žitňanská na Ústavný súd SR ďalší návrh na začatie disciplinárneho konania proti predsedovi Najvyššieho súdu SR Štefanovi Harabinovi."

TASR


Teraz aj k tomu Medzinárodnému menovému fondu a som rád, že ho tu spomenul, pretože tu správu si treba prečítať, tam sa nepíše nič o spálenej zemi. Objektívne sa konštatuje, že z titulu krízy dopad na verejné financie je nejaký a ten stav je taký, aký je.

Ona správa MMF nie je extrémne alarmistická, hovorí napríklad tiež: The underlying fiscal position has deteriorated sharply in tandem with the crisis, and a large fiscal consolidation is vital to reduce the general government deficit to below 3 percent of GDP by 2013.


27. júla 2012, pán minister Kažimír začal tlačovku k daňovej prognóze slovami- nemáme pre vás žiadne dobré správy. Robert Fico na tejto tlačovke chýbal. 27. septembra 2012 opäť minister Kažimír začína tlačovú konferenciu o daňovej prognóze slovami, citujem- opäť nemám pre vás dobré správy. Premiér Fico na tejto tlačovke chýbal. 8. februára 2013 Peter Kažimír začína tlačovú konferenciu k daňovej prognóze slovami- mám pre vás dve správy, jednu dobrú a jednu zlú. Robert Fico opäť na tlačovej konferencii chýbal.

Tlačové besedy venujúce sa novým daňovým prognózam z rokov 2012 - 2013, o ktorých hovorí J. Kollár, sa skutočne vždy uskutočnili bez Roberta Fica a P. Kažimírom bola vždy v úvode ohlásená negatívna perspektíva. Výrok hodnotíme ako pravdivý.


My sme postavili myslím si 140 kilometrov v jednom profile (diaľnic pozn.)

Ako sme už v minulosti uviedli , na základe informácií na ndsas.sk sme narátali približne 78 km odovzdaných diaľnic a rýchlostných ciest v období Ficovej vlády. Pri zarátaní rozšírenia diaľnice D1 v úseku Bratislava-Trnava, je toto číslo 116 km . Toto číslo sa blíži k proklamovaným 140 km až po zarátaní stále nedokončených úsekov rýchlostnej cesty R1. Dátum zverejnenia analýzy: 07.03.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

uviedli


Ak teda táto vláda pravicová povedala, že nejde cestou hospodárskeho rastu, lebo zastavuje ho, sama priznáva pravicová koalícia ,že balíček, ktorý teraz pripravuje bude znamenať  zastavenie hospodárskeho rastu, rast inflácie a  zmrazenie platov. Toto samotné ministerstvo financií priznáva vo svojej správe.

Inštitút finančnej politiky, konkrétne jeho Výbor pre makroekonomické prognózy, zverejnil v septembri makroekonomickú prognózu (.pdf), ktorá potvrdzuje v roku 2011 zníženie rastu HDP o 0,7% na 3,3% (z 4,0% v roku 2010), ale v ďalších dvoch rokoch už bude HDP rásť. V roku 2012 by HDP malo byť na úrovni 4,5% a v roku 2013 na 4,7%. Prognóza rovnako ráta aj so znižovaním nezamestnanosti v rokoch 2012 a 2013, po náraste v roku 2011.

Prognóza tiež konštatuje:

makroekonomickú prognózu


Na Ukrajine žije aj slovenská menšina, je to jeden zo štátov, kde máme relatívne početnú menšinu slovenskej národnosti. Nezabudnime na to, že naši občania, alebo teda ľudia ktorí sa hlásia slovenskej národnosti teda naši ľudia tam žijú.

Podľa Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí sa nachádza na Ukrajine odhadom 17 000 Slovákov. Podľa rovnakého zdroja napríklad v Bulharsku žije 250 Slovákov, v Poľsku 15 tisíc, Rakúsku 30 tisíc, Rumunsku18 tisíc, Rusku 2 tisíc, Srbsku 60 tisíc, Taliansku 15 tisíc, Španielsku 6 tisíc, Spojených štátoch 1 200 tisíc, Veľkej Británii 90 tisíc.

Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí
existencia


a tak ako na rade aj teraz to dopadlo tak, že ani Mária Sabolová, ani druhý kandidát Ján Dečo nezískali dostatočný počet...

Kandidáti Mária Sabolová a Ján Dečo neuspeli . Podpredsedami strany KDH sa stali Daniel Lipšic, Július Brocka, Jana Žitňanská, Ivan Uhliarik, Pavol Abrhan a Ján Hudacký.

neuspeli


Však jazyk slovenský chráni zákon o štátnom jazyku. Funguje to tak a bude to fungovať ako doteraz s tým, že samozrejme, tá hranica sa mení. Keď si zoberiete starý zákon, môžem vám citovať, ale predpokladám, že to jednak nechcete, na to nemáme čas ako vždy.

Asi najzásadnejšou zmenou podla tohto návrhu zákona zníženie kvóra na 15%, ale zdaleka nie je jedinou. Návrh dalej rozširuje možnosti, kedy príslušníci menšín alebo obyvatelia SR používajúci jazyk menšín majú možnost používat tento jazyk v úradnom styku, pri vydávaní úradných dokladov, v zdravotníckych zariadeniach, tiež pri informovaní obyvatelov. Zaujímavou zmenou je aj nový odstavec 8 paragrafu 2, ktorý hovorí, že: "(8) Obcania Slovenskej republiky, ktorí sú osobami patriacimi k národnostnej menšine, môžu v úradnom styku v obci, ktorá nesplna podmienky podla odseku 1, pri ústnej komunikácii používat jazyk menšiny, ak s tým zamestnanec orgánu verejnej správy a osoby zúcastnené na konaní súhlasia;" Tým rozširuje možnost používanie jazykov menšín aj v obciach, ktoré nedosahujú potrebných 15%. Zásadnou zmenou je aj pridanie sankcií v prípade neumožnenia používania jazykov národnostných menšín vo výške 50 až 2500 eur. "Podla navrhovanej zmeny tohto zákona sa v paragrafe 7 - (1) Orgán verejnej správy a jeho zamestnanci sú povinní používat v úradnom styku štátny jazyk /1/ a za podmienok ustanovených týmto zákonom a osobitnými zákonmi môžu použit aj jazyk menšiny. Orgán verejnej správy a jeho zamestnanci nie sú povinní ovládat jazyk menšiny." odkaz na poznámku pod ciarou 1 vypúšta; slová 'môžu použit' nahrádzajú slovom 'používajú'.

návrhu zákona
navrhovanej zmeny


V roku 2008 stúpla daňová povinnosť bánk zo 6,1 miliardy na 7,3 preto, aj preto, že sme zmenili systém opravných položiek, ktorými sme dostali viac peňazí od bánk do daňových príjmov.

V roku 2007 sa uskutočnila reforma zákona o dani z príjmov. Najdôležitejšie zmeny v novele zákona o dani z príjmov č. 621/2007 Z. z. účinnej od 1.1.2008 si môžete pozrieť tu . Zvýšenie daňovej povinnosti na 7,3 miliardy sa nám overiť nepodarilo.

tu


Vo Washingtone na Medzinárodnom menovom fonde, kde sú dneska, tento víkend sú tam všetci ministri financií z celého sveta. Ak si pozrite a určite poznáte odkazy z Washingtonu, áno, tento rok je recesia na celom svete, predpokladajú sa problémy v rôznych oblastiach sveta, budúci rok bude lepšie.

Je pravdou, že sa tento víkend (12. októbra 2013) uskutocnilo stretnutie ministrov financií v Washingtone. Správa zo stretnutia konštatuje náznaky zlepšujúcej sa situácie, hoci stále konštatuje recesiu. Zároven poukazuje na pretrvávajúce a niektoré nové riziká. Podla prognózy MMF štyri dni pred stretnutím, (8. októbra 2013) bude v roku 2014 o 0,7 p. b. vyšší rast globálnej ekonomiky ako tomu je v roku 2013. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Tento víkend sa stretli ministri financií vo Washingtone na výrocnom zasadnutí MMF . Správa zo stretnutia uvádza, že svetová ekonomika je stále v recesii, ekonomický rast je stále utlmený a riziká stále ostávajú. Existujú náznaky zlepšujúcej sa situácie v rozvinutých ekonomikách. Výstup zo stretnutia taktiež konštatuje, že eurozóna sa postupne vynára z recesie. " The global recovery is continuing. Growth remains subdued , however, and downside risks persist, with some new risks emerging. There are encouraging signs of improving activity in advanced economies, while growth in many emerging market economies has moderated. Growth has generally remained resilient in low-income countries. ...The recovery in the United States has gained ground, stimulus measures have induced a recovery in Japan, the euro area is emerging from recession , and in some other advanced economies including the United Kingdom growth is already picking up. Growth (low income countries, pozn.) has generally remained resilient. Sustained and more inclusive growth requires continued actions to promote financial deepening, productive public investment and services, and sound natural resource wealth management. ...Growth in emerging market economies continues to account for the bulk of global growth, but has moderated, in a few cases to a more sustainable level." The United States needs to take urgent action to address short-term fiscal uncertainties. The euro area should build on progress toward banking union and further reduce financial market fragmentation. Japan should implement medium-term fiscal consolidation, and structural reforms to invigorate growth. Je však pravdou, že tento rok je podla MMF (8. októbra 2013) odhadovaný nižší ekonomická rast ako tomu je v roku 2014. V roku 2014 bude rast podla prognózy oproti roku 2013 vyšší o 0,7 p. b. Treba však podotknút, že pôvodne v Júli 2013 bol rast na rok 2014 vyšší o 0,2 p.b. "It now expects global growth of 2.9% this year, a cut of 0.3% from July's estimate. In 2014 it expects global growth of 3.6%, down 0.2%." Dátum zverejnenia analýzy: 14.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

ministri MMF odhadovaný


Dvaja premiéri sú pomaličky v base, jeden je trestne stíhaný, sto poslancov je trestne stíhaných, padajú tam 25 ročné tresty, zrušili oligarchov, všetkých pozatvárali, majetky im zobrali. Sú v base policajti, prokurátori a sú v base korupční sudcovia... Za pár mesiacov to bolo vyriešené (hovorí o priebehu v Rumunsku, pozn.).

Rumunsko je známe bojom proti korupcii, pričom kľúčovú rolu zohráva rumunský National Anticorruption Directorate (DNA), ktorý obvinil veľké množstvo osôb zastávajúcich vysoké posty či inak vplyvných Rumunov – premiérov, poslancov, sudcov, policajtov i mediálnych magnátov. Presný počet, tak ako je uvádzaný v Kollárovom výroku sme nenašli. Kollár hovorí o 25 ročných trestoch, čo je prehnané. Najvyššie tresty odňatia slobody v roku 2014 boli uložené vo výške dvanásť, dvanásť a pol rokov. V niektorých prípadoch boli uplatnené finančné sankcie, avšak išlo o trest a nie o zhabanie majetku. Boj s korupciou, samozrejme, ani po takých výsledkoch nie je na konci, nebola a nebude to práca na pár mesiacov. Výrok Kollára hodnotíme ako nepravdivý. V roku 2007 sa Rumunsko stalo členom EÚ s tým, že Európska komisia (EK) má monitorovať reformy právneho poriadku a boj proti korupcii ( Cooperation and Verification Mechanism ). Kľúčovú úlohu pri odhaľovaní korupcie zohráva National Anticorruption Directorate (DNA), ktorý bol založený v roku 2003 a venuje sa závažnejším prípadom: "Na stôl prokurátorov prichádzajú korupčné škandály, kde bol úplatok minimálne desaťtisíc eur, prípadne išlo o škodu vyššiu než 200-tisíc eur, alebo je páchateľom verejný činiteľ," píše TREND. V odhaľovaní káuz je DNA úspešná, pričom sa obžalobám i odsúdeniam nevyhli ani vysoko postavení funkcionári či oligarchovia. Podľa Správy o činnosti za rok 2015 DNA poslala pred súd premiéra, päť ministrov, 16 poslancov a päť senátorov. Dovedna 1 250 obvinených ( pdf. , s. 2). V správe sa tiež uvádza, že za rok 2015 bolo vydaných 950 konečných rozsudkov. ( pdf. , s. 5). "Nových vyšetrovaní v priebehu minulého roka (2014 pozn.) otvorili vyše desaťtisíc, čo je najviac od roku 2002, keď agentúra vznikla," píše SME. V inom článku SME zasa uvádza (tiež za rok 2014): "Obvinenia z korupcie sa týkajú aj expremiéra, vicepremiéra, siedmich exministrov, štyroch poslancov, europoslanca, 39 starostov, 25 sudcov a dvoch obchodných magnátov." Boris Kollár správne spomína aj odsúdenie prokurátorov či policajtov. “During November and December 2015, 65 court rulings remained final convicting 188 defendants in the corruption cases investigated by DNA, among whom there were a first prosecutor from a court prosecutor’s office, a judge, nine lawyers, two bailiffs, five company managers, a city mayor, an university rector, two doctors, five police officers, four Fraud Squad inspectors and five customs officers," píše The Romanian Journal. Hoci sme sa nedostali k údajom o celkovom počte trestne stíhaných, o ktorých hovorí Kollár, ale je pravdou, že sa jedná o veľké množstvo verejných činiteľov: "Few countries can claim a sitting prime minister as one of the 1,250 public officials indicted for corruption in a single year," uvádza server politico.eu . Boris Kollár hovorí o ukladaní 25 ročných trestoch, čo je dosť prehnané. DNA uvádza , že trest odňatie slobody za rok 2014 bol uložený v rozmedzí desať mesiacov až 12 rokov. Jeden z najvyšších trestov mal dostať pre korupčné správanie sudca – tj. 22 rokov, avšak napokon dostal 12 a pol mesiaca. Tento sudca bol odsúdený v prípade Adamescu – rumunského milionára, ktorý bol činný nielen v oblasti obchodovania s nehnuteľnosťami, ale aj v oblasti médii. Adamescu bol odsúdený na štyri roky a štyri mesiace väzenia za korupciu. Odsúdený bol aj ďalší oligarcha Dan Voiculescu, a to na desať rokov väzenia a tiež majetkové sankcie : "Prosecutors claim that the state was damaged by more than €60 million through these actions. The Bucharest Appeals Court sentenced Voiculescu and his accomplices last Friday. In order to cover damages, his verdict contained orders to seize his property, television studios, land belonging to his Antena media group, and his family was ordered to pay €1.3 million." Majetkové sankcie sa uplatnili aj v iných prípadoch na demonštráciu uvedieme prípad rumunského billionára: "Romania’s National Anti-Corruption Directorate (DNA) seized € 2 million (US$ 2.7 million) worth of property owned by InterAgro, a fertilizer and agricultural conglomerate controlled by billionaire Ioan Niculae, reported Romania Insider. The property seized included 43 plots of land covering more than 100 hectares, two farms, a hotel complex, pastures and apartment buildings, stated a DNA press release." DNA si posvietila i na vysoko postavených politikov. Bývalý premiér Adrian Nastase bol za korupciu odsúdený na štyri roky väzenia. Ďalší ex-premiér Victor Ponta čelí stíhaniu a obvineniam z korupcie, o čom píše aj The Guardian : "Ponta is being investigated on suspicion of using his authority to obtain money, goods or other improper benefits and being an accomplice to money laundering. Prosecutors put Ponta under judicial control – the equivalent of bail – meaning he has to report to prosecutors, needs to get permission to leave the country, cannot talk publicly about the inquiry or make public comments about prosecutors. Ponta is currently on trial in a separate case for corruption-related charges stemming from work he did as a lawyer from 2007 to 2008. He denies wrongdoing." Boj s korupciou, samozrejme, nie je na konci, EK vydala odporúčania pre Rumunsko aj na rok 2016 a predseda EK, Juncker, sa vyjadril, že monitorovanie bude trvať až do roku 2019. Práca Rumunskej DNA však môže byť pre ostatok Európy pozitívnym príkladom. Dátum zverejnenia analýzy: 06.11.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Cooperation and Verification Mechanism
National Anticorruption Directorate
píše
pdf.
pdf.
píše
uvádza
píše
politico.eu
uvádza
Adamescu
Odsúdený
majetkové sankcie
prípad
Adrian Nastase
The Guardian
vydala


Čiže tieto opatrenia boli nevyhnutné najmä preto, že aj v čase krízy vláda Slovenskej republiky napríklad v priebehu roka 2009 míňala najviac spomedzi všetkých krajín Európskej únie.

Pre porovnanie v rámci EÚ slúži v štatistikách Eurostatu (.pdf) kategória Total expenditure , ktorá zahŕňa Intermediate consumption, Compensation of employees, Interest, Subsidies, Social benefits, Other current expenditure, Capital transfers payable, Capital investments. V tomto Slovensko poráža hneď prvá krajina v štatistikách. Belgicko malo celkové výdavky 183,889 miliónov eur / 54,2% HDP. Slovensko- 26,170 miliónov eur / 41,5% HDP.

v štatistikách Eurostatu


Grécky štatisticky úrad tam má, 5,5 miliard eur nezaplatených faktúr, ktoré nie sú v primárnom prebytku zohľadnené.

Predseda SaS má týmto výrokom pravdepodobne na mysli indikátor tzv. "Working balance in central government accounts" za rok 2013, ktorý sa uvádza v podrobnej tabuľke, ktorá je súčasťou tlačovej správy Gréckeho štatistického úradu z apríla 2014 (link na .xls tabuľku na str. 3). V tabuľke sú príjmy a výdavky gréckej vlády a položka "Working balance in central government accounts" dosahuje hodnotu 5 miliárd 441 miliónov eur v prospech výdavkov nad príjmami.

tlačovej správy
Primárny prebytok
zaznamenalo


Máme sedmý nejnižší dluh, veřejný dluh v celé Evropské unii.

Tento výrok premiéra Nečase jsme ověřovali již několikrát, naposled v OVM z 9. září 2012 .

Podle zatím poslední dostupné statistiky Eurostatu z 22. října 2012, která obsahuje data ke konci druhého čtvrtletí, však došlo ke změně proti prvnímu čtvrtletí a Česká republika se posunula na osmé místo za Lotyšsko ( Latvia ), jehož schodek v poměru k HDP je o jeden procentní bod nižší než český. Ten činil na konci druhého čtvrletí 44%.

Výrok tedy na základě aktuálně dostupných dat hodnotíme jako nepravdivý.

9. září 2012
Eurostatu


68% hovädzeiho mäsa sa poráža a spracováva v zahraničí.

Minister pôdohospodárstva uviedol rovnaký údaj aj v rozhovore pre denník SME 16. októbra 2012. „ Tento problém naozaj existuje (vyvezené slovenské suroviny sa vracajú ako hotový výrobok, pozn.) Najmä pri hovädzom mäse. Až 68 percent živej hmotnosti nám odchádza von a v rozpracovanej alebo polorozpracovanej podobe sa nám vracia zase späť. To chceme riešiť cez koncepciu poľnohospodárstva.“ Demagog.sk však nezistil žiadnu analýzu, ktorá by toto číslo potvrdila. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SME


Zmeny, ktoré sme urobili my viedli k tomu, aby sme pomohli občanom... boli to rôzne príspevky, príspevky či už to bolo pre účastníkov národno, národno-oslobodzovacieho boja a prípadne vdovy, vdovcov alebo pre tých, ktorí vlastne boli politickými väzňami.

Poslankyňa Tomanová spája neporovnateľné príspevky s rôznymi podmienkami. O príspevkoch pre účastníkov národno-oslobodzovacieho boja sme nenašli žiadne dostupné informácie. Čo sa týka príspevkov pre vdovy a vdovcov, vláda Roberta Fica im schválila napríklad vianočné príspevky zákonom č. 592/2006 Z. z. o poskytovaní vianočného príspevku niektorým poberateľom dôchodku. Príspevky pre politických väzňov sa udeľovali už aj bývalými vládami, napríklad zákonom č. 462/2002 Z. z. o poskytnutí jednorazového finančného príspevku politickým väzňom. Za novinku, ktorú by priniesol kabinet Roberta Fica, by sme to teda neoznačili.

zákonom zákonom


Plus, a to by som naozaj podčiarkol a dal tri výkričníky za túto vetu v programovom vyhlásení vlády, hovorí sa, že zvyšovať dane aj tam, kde sú nižšie oproti iným krajinám.

V Programovom vyhlásení sa objavuje veta o možnom zvyšovaní daní v prípadoch, v ktorých sú nižšie ako v iných krajinách. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V Programovom vyhlásení vlády (.pdf) sa v spojitosti s daňami a ich porovnaní s inými krajinami hovorí: " Vláda odmieta zdaňovanie spotreby ako jediný zdroj zvyšovania príjmov verejného rozpočtu na dosiahnutie cieľa znižovania deficitu. Dôraz sa bude klásť na dane, ktoré čo najmenej znižujú disponibilné príjmy nízkopríjmových občanov, ekonomickú aktivitu, alebo sú relatívne nízke oproti iným krajinám ." Dátum zverejnenia analýzy: 30.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Programovom vyhlásení vlády


V Novom čase zverejnené video ukázalo na absurdnosť súčasného stavu, pretože dnes sme v situácii, že ten Tichý by musel dávať disciplinárny návrh sám na seba.

Žitňanská spomína video , v ktorom Ladislav Tichý, dnes zastupujúci generálny prokurátor, odovzdáva plaketu bývalému advokátovi používajúc pritom nevhodný slovník. Odovzdávanie bolo súčasťou oslavy , na ktorej sa jeden z prítomných "zahral" na Harmana - masového vraha z Devínskej Novej Vsi. Ak by bolo zverejnené video možné považovať za znevažovanie sudcovského stavu, bolo by možné podať návrh na disciplinárne konanie. Súčasne platný zákon o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry nešpecifikuje, kto by mal podať návrh na disciplinárne konanie proti generálnemu prokurátorovi. Spomína sa iba, že to môže spraviť "generálny prokurátor proti prokurátorovi ktorejkoľvek (teda aj generálnej, pozn.) prokuratúry" . Je teda pravdou, že Tichý by musel návrh na disciplinárne konanie podať sám na seba. Podľa novely zákona, ktorá začne platiť 1. augusta 2011 (v celom znení 1. januára 2012), podáva návrh na disciplinárne konanie proti generálnemu prokurátorovi minister spravodlivosti alebo verejný ochranca práv. Súčasne platný zákon : § 197 (1) Návrh na začatie disciplinárneho konania je oprávnený podať a) generálny prokurátor proti prokurátorovi ktorejkoľvek prokuratúry, b) minister obrany Slovenskej republiky (ďalej len "minister obrany") proti ktorémukoľvek prokurátorovi vojenskej prokuratúry, c) námestník generálneho prokurátora proti prokurátorom generálnej prokuratúry a vedúcim prokurátorom, ktorí patria do jeho riadiacej pôsobnosti, d) príslušný krajský prokurátor proti prokurátorovi krajskej prokuratúry, okresnému prokurátorovi a prokurátorovi okresnej prokuratúry, e) vyšší vojenský prokurátor proti prokurátorovi vyššej vojenskej prokuratúry, vojenskému obvodnému prokurátorovi a prokurátorovi vojenskej obvodnej prokuratúry, f) príslušný okresný prokurátor proti prokurátorovi okresnej prokuratúry, g) príslušný vojenský obvodný prokurátor proti prokurátorovi vojenskej obvodnej prokuratúry (ďalej len "navrhovateľ"). Novela zákona (.doc): V § 197 odsek 1 znie: „(1) Návrh na začatie disciplinárneho konania je oprávnený podať a) generálny prokurátor proti prokurátorovi ktorejkoľvek prokuratúry, b) minister spravodlivosti proti prokurátorovi ktorejkoľvek prokuratúry vrátane generálneho prokurátora, c) verejný ochranca práv proti prokurátorovi ktorejkoľvek prokuratúry vrátane generálneho prokurátora, d) námestník generálneho prokurátora proti prokurátorom generálnej prokuratúry a vedúcim prokurátorom, ktorí patria do jeho riadiacej pôsobnosti, e) príslušný krajský prokurátor proti prokurátorovi krajskej prokuratúry, okresnému prokurátorovi a prokurátorovi okresnej prokuratúry, f) príslušný okresný prokurátor proti prokurátorovi okresnej prokuratúry (ďalej len „navrhovateľ“).“.

video
oslavy
zákon
Novela zákona


No samozrejme, pani Cibulková tam celý týždeň nebola...

Poslankyňa Cibulková povzbudzovala svoju dcéru na tenise v New Yorku.

povzbudzovala svoju dcéru


...zákon to vtedy (v rokoch 2005 až 2010, kedy Čaputová vykonávala koncipientsku prax, pozn.) prikazoval (oznámiť, súbežnú činnosť pri koncipientskej praxi, pozn.), akurát vtedy ešte nebola komisia, ktorá by to bola skúmala.

Vzhľadom na to, že v Zákone o advokácii sa nespomína povinnosť koncipientov oznamovať súbežnú činnosť pri koncipientskej praxi hodnotíme tento výrok ako nepravdivý. V Zákone č. 586/2003 nie je uvedená nutnosť oznámiť súbežnú činnosť pri koncipientskej praxi. Zapísaný do zoznamu advokátskych koncipientov môže byť podľa zákona č. 586/2003 §62 ods. 1 písm. d) ten, kto „(...)je v pracovnom pomere s advokátom, verejnou obchodnou spoločnosťou, komanditnou spoločnosťou alebo so spoločnosťou s ručením obmedzeným, pričom nie je súčasne v pracovnom pomere alebo obdobnom pracovnoprávnom vzťahu s iným zamestnávateľom okrem pedagogickej, publikačnej, literárnej, vedeckej alebo umeleckej činnosti alebo činnosti, ktorá nie je v rozpore s povahou a etickými princípmi výkonu praxe advokátskeho koncipienta; o rozpore pracovného pomeru alebo obdobného pracovného vzťahu s povahou a etickými princípmi výkonu praxe advokátskeho koncipienta rozhoduje komora.“ To znamená, že zákon síce nepovoľuje istý druh súbežnej činnosti s výkonom koncipientskej praxe, avšak jednoznačne neudeľuje povinnosť koncipientovi informovať Slovenskú advokátsku komoru o tejto činnosti. Je dôležité poznamenať, že v období, kedy vykonávala koncipientsku prax Čaputová, nebola v SAK zriadená Komisia pre zlučiteľnosť výkonu advokácie, resp. koncipientskej praxe s inými povolaniami. Tá bola zriadená až v roku 2013, kedy bola taktiež do vyššie citovanej časti zákona pridaná veta „ o rozpore pracovného pomeru alebo obdobného pracovného vzťahu s povahou a etickými princípmi výkonu praxe advokátskeho koncipienta rozhoduje komora.“ Dovtedy nebolo jasné, kto by mal posudzovať, či sú iné aktivity koncipienta v rozpore s povahou a etickými princípmi výkonu praxe advokátskeho koncipienta. Denník N uverejnil článok , kde právnik Peter Kubina tvrdí, že „mať živnosť popri koncipientskej alebo advokátskej praxi nie je porušením zákona a nebolo to porušením zákona ani v čase, keď podľa zverejnených informácií vykonávala koncipientskú prax Zuzana Čaputová. Kubina dodáva, že dnes už zákon obmedzuje len pracovný pomer alebo iný pracovný vzťah, živnosť nie.“

Zákone č. 586/2003
článok


(Vládna koalícia poslancov) vydierala tým, že museli si to nafotografovať (svoju voľbu v decembri, pozn.) a museli potom tie fotografie ukázať, že boli nútení ukázať ako tajne hlasovali.

V tomto prípade ide o neoveriteľné tvrdenie, žiadny koaličný poslanec neuviedol, že by bol k fotografovaniu hlasovacieho lístka donútený alebo vydierali. Je to tvrdenie "slovo proti slovu." Napr. predseda SaS Sulík sa vyjadril: " Ja som nikoho nenútil, aby si fotil svoj lístok. Skrátka, poslanci sa tak rozhodli. Ja som sa tiež tak rozhodol a spravím to opäť." ( Pravda.sk ). Predseda poslaneckého klubu Most-Híd, Lázsló Solymos, že takisto majú potvrdené fotografiami, ako hlasovali ich poslanci. ( Sme.sk ). Ivan Štefanec (SDKÚ-DS) potvrdil v rozhovore pre Sme.sk , že poslanci si vzájomne kontrolovali hlasovacie lístky. Zároveň však poslanec tohto klubu Stanislav Janiš odmietol zverejniť svoje hlasovanie a obhajoval sa slobodným mandátom a princípom tajnej voľby.

Pravda.sk

Sme.sk

Sme.sk


Väčšinou sa to končí podmienečnými trestami (za užívanie marihuany, pozn.).

Druhá časť odpovede Anny Belousovovej je pravdivá. Podľa Výročnej správy 2009 o stave drogovej problematiky v Európe (.pdf) sa najčastejšie na Slovensku za trestné činy súvisiace s užívaním drogy uvádzali pokarhania a podmienečné tresty.


(...) naša vlajková loď je agenda 2020, 6 krokov, aby sa doma oplatilo pracovať, podnikať a žiť a je to práve postavené na tom, uľahčíme podnikanie. Je tu vyše 150 úplne konkrétnych opatrení, ako zlepšiť podnikateľské prostredie (...)

Sulíkova Agenda 2020 naozaj obsahuje šesť krokov, oblastí, v ktorých SaS navrhuje 150 opatrení. Tie by v prípade realizácie mali prispieť k priaznivému podnikateľskému prostrediu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Agenda 2020 strany SaS je rozčlenená do týchto 6 oblastí: dane, odvody, trh práce a zamestnávanie, podnikateľské prostredie, štátna byrokracia a transparentnosť a boj proti korupcii. Dokopy je v tývhto oblastiach navrhnutých 150 opatrení. Podobný výrok sme overovali aj v debate z 13. decembra 2015 v relácii O 5 minút 12. Jednotlivé opatrenia naozaj navrhujú zníženie administratívnej a finančnej záťaže, prípadne odstraňujú netrhové deformácie - napr. zrušenie investičných stimulov a zavedenie rovnej dane, prehľadná superhrubá mzda, zdobrovoľnenie odvodov, zrušenie povinnosti podnikateľa posielať štatistickému úradu štvrťročný výkaz o práci, zníženie počtu viazaných živností, zákaz štátnej správe pýtať od občanov dokumenty, ktorými už disponuje (napr. výpis z registra trestov), zákaz utajovania zmlúv pri verejnom obstarávaní, a teda prispievajú k priaznivému podnikateľskému prostrediu. Dátum zverejnenia analýzy: 01.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Agenda 2020
overovali


Prezident nenavrhuje rozpočet, prezident nenavrhuje zákony.

Tento výrok sme už overovali v diskusii SME a Trendu 3. marca 2014. Ústava SR taxatívne vymenúva ústavné právomoci prezidenta SR v čl.102. Je pravdou, že prezident nemá zákonodárnu iniciatívu a teda ani nemôže navrhovať štátny rozpočet, ktorý sa predkladá vo forme zákona (.pdf, článok 58). Prezident SR disponuje jedine právomocou kontrasignácie a suspenzívnym vetom v rámci legislatívneho procesu,čo značí neabsolútnosť jeho odmietavého stanoviska nekotrasignovať navrhovaný zákon v zmysle nadobudnutia platnosti. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

čl.102 (1) Prezident

…

f) podpisuje zákony,

…

o) môže vrátiť Národnej rade Slovenskej republiky zákon s pripomienkami do 15 dní od doručenia schváleného zákona, p) podáva Národnej rade Slovenskej republiky správy o stave Slovenskej republiky a o závažných politických otázkach, …

Štátny rozpočet navrhuje vláda (.pdf, článok 119) Slovenskej republiky a schvaľuje ho NR SR.

diskusii SME a Trendu
Ústava SR
vláda


Pani Merkelová v októbri minulého roku vyhlásila, že európsky stabilizačný rámec bude trvať len do roku 2013, pretože, citujem, "vysiela nesprávne signály a vyvoláva nebezpečné očakávania."

Juraj Karpiš z INESS píše na svojom blogu:

Juraj Karpiš z INESS
Spiegel


Predsa ideme v 6 percentných maržách prakticky každý rok. Začíname už teraz od septembra 6 % (so zvyšovaním platov učiteľov, pozn.).

Z programového vyhlásenia vlády , ktoré kabinet odsúhlasil 13. apríla 2016 vyplýva, že platy učiteľov a odborných zamestnancov v regionálnom školstve a pedagógov vo vysokom školstve by sa mali od 1. septembra tohto roku zvýšiť v priemere o šesť percent. Výrok hodnotíme ako pravdivý. "Vláda vykoná legislatívne úpravy tak, aby sa platová tarifa pedagogických zamestnancov a odborných zamestnancov od 1.9.2016 a následne, za predpokladu realizácie zásadných vnútorných zmien v systéme výchovy a vzdelávania, počínajúc dňom 1.1.2018 každoročne zvýšila v priemere o šesť percent, na čo zabezpečí primerané zvýšenie finančných prostriedkov," píše sa v kapitole o regionálnom školstve. Podobne sa od 1. septembra tohto roka a od roku 2018 majú zvyšovať každoročne aj platy vysokoškolských pedagógov. TASR informuje , že "vláda taktiež v dokumente konštatuje, že je rozhodnutá spojiť realizáciu zásadných vnútorných zmien s pravidelným medziročným zvyšovaním verejných zdrojov do výchovy a vzdelávania tak, aby celkový objem zvýšenia za volebné obdobie dosiahol dve miliardy eur. A taktiež, aby úroveň verejných zdrojov, vkladaná ročne do školstva, na konci volebného obdobia v roku 2020 bola porovnateľná s priemerom krajín EÚ." DenníkN napísal , že "vláda tiež sľubuje, že platy učiteľov zvýši ešte tento rok. Pedagógom už v januári pridali štyri percentá. Predchádzajúca vláda Roberta Fica zvyšovala platy o päť percent ročne."

programového vyhlásenia vlády
informuje
napísal
píše


Napríklad strana Hlas prišla s tým, že znížiť DPH na potraviny, ale aj odborníci ekonómovia hovoria, že znížená DPH nepomôže tomu, aby, aby zastavila rast inflácie a už vôbec nie potravinovej inflácie.

Strana Hlas predstavila súbor návrhov, pomocou ktorých chce bojovať proti rekordnej inflácii. Jedným z navrhovaných opatrení je aj zníženie DPH na základné potraviny na 5 percent. Odborníci sa obávajú, že sa zníženie nepremietne do cien potravín a z dlhodobého hľadiska by sa ceny mohli dokonca zvýšiť. Znížená DPH by navyše znamenala výpadok príjmov do štátneho rozpočtu. Výrok Romana Mikulca preto hodnotíme ako pravdivý.

Strana Hlas vyzvala predsedu vlády Eduarda Hegera a povereného ministra pôdohospodárstva Vlčana, aby priniesli do Národnej rady riešenia, ktoré zastavia zdražovanie potravín. Strana popritom predstavila aj vlastné riešenia problému.

Hlas chce presadiť zníženie DPH na základné potraviny na 5 percent, obmedziť reťazcom marže a prinútiť ich, aby zverejňovali aj nákupné ceny. Strana taktiež navrhuje nulovú DPH na predaj z dvora a dotácie pre slovenských potravinárov.

Odborníci a ekonomické inštitúcie sú voči tomuto kroku skeptickí.

Národná banka Slovenska vo svojej analýze zhodnotila , že pri znížení DPH na potraviny je potrebné počítať s obmedzeným prenosom zníženia do spotrebiteľských cien. Navyše zníženie DPH znamená výpadok príjmov do štátnej kasy, ktorý je potrebné vykryť. V prípade dočasného zníženia DPH môže takéto opatrenia podľa Národnej banky dokonca spôsobiť zvyšovanie cien potravín.

Hovorkyňa Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory (SPPK) Jana Holéciová uviedla , že spotrebitelia, poľnohospodárstvo ani potravinárstvo nebudú zo zníženia DPH na potraviny v konečnom dôsledku profitovať. Emil Macho, predseda SPPK, tvrdí, že zníženie dane bude mať negatívny dopad aj na finančné prostriedky štátu.

Návrh Hlasu kritizuje aj exminister financií Ivan Mikloš. Zníženie DPH podľa neho nepovedie k nižším cenám potravín a navyše spôsobí výpadok príjmov v štátnom rozpočte.

Vladimír Baláž, ekonóm Slovenskej akadémie vied, tiež poukázal na to, že zníženie DPH je záťažou pre štátny rozpočet a jedná sa o dočasné riešenie. Podľa jeho slov vedia vlády v takýchto situáciách pomôcť zmiernením dopadov inflácie vo vybraných domácnostiach, konkrétne tých najchudobnejších. Baláž považuje za najlepšie riešenie adresné sociálne dávky.

vyzvala presadiť zhodnotila uviedla kritizuje poukázal


Naozaj máme tu duálne vzdelávanie..kde sa od 1. septembra doňho zapojilo každý 300. žiak odborných škôl, máme 144 tisíc žiakov na stredných odborných školách a 422 z nich sa zapojilo...

V tomto roku je celkovo 136 360 študentov stredných odborných škôl, pričom študentov takýchto škôl zriaďovaných priamo štátom, teda potenciálnych študentov štátneho duálneho vzdelávania, je 121 273. Tieto čísla sa približujú Beblavého údaju. V skutočnosti sa do duálneho vzdelávania zapojilo 422 žiakov (čo sa blíži k údaju každý 300. žiak strednej odbornej školy). Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. TASR informuje, že do duálneho systému vzdelávania žiakov stredných odborných škôl, ktoré funguje od 1. septembra 2015, sa k októbru 2015 zapojilo celkovo 422 žiakov a 89 firiem. Zapojení zamestnávatelia pritom ponúkali miesto pre 1440 žiakov, informuje Pravda . Duálne vzdelávanie sa má uskutočňovať prostredníctvom národného projektu s názvom Rozvoj stredného odborného vzdelávania, ktorý má v materiáloch uvedenú ako cieľovú skupinu žiakov stredných odborných škôl v počte 35 000. Celkový počet študentov stredných odborných škôl bol podľa dát UIPS k 15.septembru 2015 dokopy 138 360, čiže keby sa každý 300. žiak zapojil do duálneho vzdelávania, bolo by zapojených približne 460 študentov. Projekt duálneho vzdelávania sa však týka štátnych škôl, takýchto študentov štátnych škôl je v tomto roku 121 273. Vychádzajúc z tohto počtu by bol pri zapojení každého 300. žiaka celkový počet zapojených 404 žiakov do duálenho vzdelávania, čo je tiež číslo približujúce sa k skutočnému počtu 422.

TASR Pravda UIPS


Tie úsporné opatrenia sa týkajú aj vlády, aj parlamentu, aj ústredných orgánov štátnej správy.

Podľa slov premiérky Ivety Radičovej dôjde k úspore v oblasti výdavkov štátu najmä znižovaním mzdových výdavkov štátu o 10%, výrazným škrtom výdavkov na prevádzku úradov, ako aj zastavením plytvania v zákazkách štátu.

úspore


Medziročne rozpočet roku 2023 a 24 sa zvýšil takmer o 700 miliónov eur, najviac za posledné obdobie, takmer 20 %. Áno, súčasťou tejto zmeny je o viac ako 200 miliónov navýšenie miezd.

Rozpočet ministerstva školstva sa medziročne zvýšil o takmer 669 miliónov, čo predstavuje navýšenie oproti minulému roku o takmer 20 %. Rozpočet však nepočíta s novou valorizáciou miezd učiteľov, ktoré sa v minulom roku zvyšovali dvakrát. Minuloročné zvyšovanie platov schválené predchádzajúcou vládou si v tomto roku vyžiadalo zo štátneho rozpočtu sumu vyše 1,2 miliardy eur, do nej sú však započítané výdavky na zvyšovanie platov všetkých štátnych a verejných zamestnancov. Podľa vyjadrenie ministerstva si minuločné navýšenie miezd z rozpočtu ministerstva školstva v roku 2023 vyžiadalo vyše 250 miliónov eur a v roku 2024 vyše 410 miliónov eur. Výrok Tomáša Druckera preto hodnotíme ako pravdivý.

Rozpočtované Výdavky Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu (MŠVVaŠ) SR sa pre rok 2024 medziročne zvýšli o takmer 20 %. V rozpočte pre rok 2023 počítalo ministerstvo s výdavkami zo štátneho rozpočtu vo výške vyše 3,4 miliardy eur, pre rok 2024 má ministerstvo k dispozícii vyše 4 miliardy. Nárast zdrojov zo štátneho rozpočtu tak predstavuje 669 miliónov eur.

Štátny rozpočet však v roku 2024 nepočíta s valorizáciou platov zamestnancov škôl. Vláda zmrazenie platov učiteľov a iných zamestnancov verejnej a štátnej správy vysvetľuje ako šetrenie. Problém s nedostatkom učiteľov chce ministerstvo riešiť cez regionálne príspevky, ktoré finančne zvýhodňujú učiteľov v regiónoch s vyššími životnými nákladmi. Vláda na to vyčlenila 60 miliónov eur.

Minister Drucker zmrazenie platov obhajuje tým, že platy učiteľov sa zvyšovali v minulom roku dvakrát. v roku 2023 sa učiteľom zvyšovali platy najskôr o 10 % v januári a následne o ďalších 12 % v septembri. Platy rástli aj ostatným zamestnancov v štátnej správe, ktorí si od septembra minulého roka prilepšili o 10 %. Toto navýšenie miezd si v minulom roku zo štátneho rozpočtu vyžiadalo takmer 740 miliónov eur a v roku 2024 takmer 1,22 miliardy eur, tieto sumy však zahŕňajú zvýšenie platov všetkých štátnych a verejných zamestnancov, nie len učiteľov.

Ministerstvo školstva portálu Demagóg.SK poskytlo nasledujúce vyjadrenie: „V roku 2023 bol dopad na valorizáciu miezd pre pedagogických, odborných a nepedagogických zamestnancov financovaných z rozpočtovej kapitoly MŠVVaM SR v sume 256 118 787 €. Podľa Nariadenia vlády č.296/2022 Z. z., ktorým sa ustanovujú zvýšené stupnice platových taríf zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme boli tarifné platy pedagogických a odborným zamestnancom zvýšené od januára 2023 o 10 %, nepedagogických zamestnancov o 7 % a od 1. septembra 2023 pedagogickým a odborným zamestnancom o 12 % a nepedagogickým zamestnancom o 10 %. Dopad financovania valorizácie z roku 2023 pre rok 2024 pre pedagogických, odborných a nepedagogických zamestnancov financovaných z rozpočtovej kapitoly MŠVVaM SR predstavuje sumu 414 389 407 €.“

zvýšli 2023 2024 predstavuje nepočíta obhajuje zvyšovali


My sme malá otvorená ekonomika, ktorá žije z exportu. Ten export sa (počas krízy, pozn.) prepadol.

Analytik Volksbank Vladimír Vaňa pre TREND , 13.marca 2009 povedal:

TREND
Štatistického úradu


Tieto miesta sú spojené s technológiou a tieto miesta musia garantovať 6 rokov, 6 rokov.

Tomáš Malatinský správne uvádza dĺžku, po ktorú musia zamestnávatelia udržať pracovné miesta. Podľa informácií od Slovenskej Informačnej a Energetickej agentúry to musí byť aspoň 5 rokov od ukončenia projektu, pričom projekt samotný môže trvať maximálne 24 mesiacov. Na základe toho uznávame údaj 6 rokov, ktorý spomína minister Malatinský. Hovorí o výzve ministerstva hospodárstva SR, ktorú vyhlásilo prostredníctvom Slovenskej informačnej a energetickej agentúry (SIEA) v rámci OP Konkurencieschopnosť a hospodársky rast v roku 2013: Výzva KaHR-111SP-1201 - Schéma štátnej pomoci na podporu zavádzania inovatívnych a vyspelých technológií v priemysle a službách, ktorej súčasťou je podmienka: "Okrem transferu technológií a inovácií sa očakáva i vytváranie nových pracovných miest prostredníctvom podpory podnikania s osobitným dôrazom na mladých nezamestnaných ľudí do 29 rokov. Žiadateľ na seba preberá záväzok vytvoriť počas doby fyzickej realizácie projektu minimálne jedno nové pracovné miesto pre mladého človeka od 15 do 29 rokov, ktorý bol evidovaný ako uchádzač o zamestnanie najmenej 6 mesiacov. Novovytvorené miesto musí udržať minimálne 5 rokov po finančnom ukončení projektu. " Výzva na predkladanie žiadostí (.pdf) určuje maximálnu dĺžku projektu na 24 mesiacov , je teda možné, aby projekt vytvoril pracovné miesto až na 7 rokov. Na podporu menších projektov príspevkom maximálne 200 000 eur je vyhlásená výzva KaHR-111DM-1301 , ktorá obsahuje podmienku na udržanie pracovného miesta najmenej 3 roky po skončení projektu. Nenávratný finančný príspevok sa poskytuje "vo forme refundácie, teda až po kontrole dokumentácie k verejnému obstarávaniu, finančnej kontrole a kontrole inštalovaných prístrojov a zariadení na mieste." Počas nasledujúcich 3-5 rokov sa bude uskutočňovať kontrola, či je pracovné miesto stále udržiavané. Dátum zverejnenia analýzy: 20.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Výzva KaHR-111SP-1201
Výzva na predkladanie žiadostí
KaHR-111DM-1301
poskytuje


Ja 10 rokov zastupujem slovenských zamestnávateľov podnikateľov v hodpodárskom a sociálnom výbore a ten je poradným orgánom Európskeho parlamentu, čiže povinným pripomienkovacím miestom.

Z dostupných zdrojov vyplýva, že Ján Oravec bol zvolený za prezidenta Združenia podnikatelov Slovenska v októbri 2003 (vlastný životopis Oravca, INEKO ). Ako prezident ZPS má za úlohu zastupovanie a obhajovanie záujmov podnikatelov v sociálnom dialógu a schvalovaní legislatívy. Okrem toho, od roku 2004 Oravec zastupuje a obhajuje záujmy slovenských zamestnávatelov v rámci Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru. Hospodársky a sociálny výbor je poradné zhromaždenie , ktoré svoje stanoviská predkladá hlavne EK, EP a ER. Hospodársky a sociálny výbor slúži ako sprostredkovatel medzi európskymi inštitúciami a organizovanou obcianskou spolocnostou. Posilnuje postavenie obcianskej spolocnosti zapájaním sa do dialógu. Tento výbor poskytuje záväzné i nezáväzné konzultácie. Od roku 1972 Európsky sociálny a hospodársky výbor disponuje právom vydávat stanoviská ku všetkým oblastiam EÚ z vlastnej iniciatívy. Tam stále píšu, že z vlastnej iniciatívy sa majú vyjadrit.Urcite sa niekto stále k niecomu vyjadrí..len neviem ci to je povinnost Dátum zverejnenia analýzy: 19.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

životopis
INEKO
poradné zhromaždenie
Hospodársky a sociálny výbor


Zástupcom riaditeľa kontrarozviedky, ktorý mal na starosti práve boj proti zlodejinám za bývalej vlády a toho ste si dali na kandidátku, pána Huberta. Čiže mi nehovorte o tom, že vy nemáte s tým nič spoločné, to sú vaši nominanti dnes, dnešní, ktorí boli nominantmi Smeru.

Roman Hubert, súčasný starosta obce Lukovištia, kandiduje za stranu Republika v predčasných parlamentných voľbách v septembri 2023. Hubert bol v roku 2020 zástupcom riaditeľa vojenskej kontrarozviedky. Vo Vojenskom spravodajstve pôsobil od roku 2008, kedy patrilo Ministerstvo obrany pod stranu Smer-SD. V roku 2020 patrilo pod stranu SNS, od marca 2020 pod OĽANO. Z verejne dostupných zdrojov ale nie je jednoznačné, na akých pozíciach Hubert pracoval do roku 2020 a či ho na tieto pozície niekto nominoval. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Hubert v rokoch 2008-2020 pôsobil na Vojenskom spravodajstve Ministerstva obrany Slovenskej republiky. V náplni Hubertovej práce bol napríklad aj boj proti ruským špionom. Celkovo strávil v bezpečnostných zložkách 27 rokov. Zo služby odišiel v roku 2020, podľa bývalého ministra obrany Jaroslava Naďa ho z pozície zástupcu šéfa vojenskej kontrarozviedky vyhodili . Hubert však tvrdí , že odišiel na vlastnú žiadosť.

Jaroslav Naď ho označuje ako “balciarovca”. Ján Balciar bol za poslednej Ficovej a Pellegriniho vlády šéfom Vojenského spravodajstva. Hubert však tvrdí, že zástupcom šéfa sa stal až v apríli 2020 po Belciarovom odchode zo služby. Vtedy už bol ministrom Jaroslav Naď.

Nominant SNS, minister obrany Peter Gajdoš, generála Balciara vymenoval do funkcie šéfa vojenskej kontrarozviedky po tom, čo odvolal Ľubomíra Skuhru. Skuhra bol vo funkcii za prvých dvoch Ficových vlád a mal údajne blízko k Robertovi Kaliňákovi. Aj Balciar pôsobil pred Hubertom ako zástupca riaditeľa Vojenského spravodajstva – do tejto funkcie sa pritom dostal v roku 2012 ešte pred nástupom vlády strany Smer-SD.

kandiduje bol patrilo 2008-2020 pôsobil bol strávil vyhodili tvrdí označuje bol stal bol vymenoval mal pôsobil