A ak vzniká problém, budem o tom hovoriť, o tej tzv. tej istej veci, že sa o zákone nesmie rokovať ak nebol schválený, až po 6 mesiacoch. Vtedy môže pri schvaľovaní, alebo musí pri schvaľovaní programu požiadať plénum, aby rozhodlo o tom, že Ústavnoprávny výbor, tak je to napísané v zákone, aby Ústavnoprávny výbor zaujal stanovisko a na základe tohto stanoviska môže, ale nemusí dať rozhodnúť v pléne o tom či bude návrh zákona vyradený, alebo nebude.

Rokovací poriadok NR SR § 26 ods.3 ( 3) Každý návrh podaný národnej rade v súlade s ústavou, zákonom alebo na základe uznesenia národnej rady musí byť pridelený príslušnému výboru na prerokovanie a zaujatie stanoviska a národná rada musí o ňom rozhodnúť, ak tento zákon neustanovuje inak. § 96 ods.3 (3) Ak národná rada návrh zákona neschválila, nový návrh zákona v tej istej veci možno podať najskôr o šesť mesiacov odo dňa neschválenia návrhu zákona. To sa nevzťahuje na návrh zákona, ktorý národná rada vrátila navrhovateľovi zákona na dopracovanie [§ 73 ods. 3 písm. a)]. Keďže zákon stanovuje, že nový návrh v tej istej veci je možné podať až o šesť mesiacov, bližšie definuje predchádzajúce znenie v §26 ods. 3. Nevieme však v zákone vyhľadať presný postup ako dôjde k vyradeniu zákona, ktorý nespĺňa podmienku 6 mesiacov.

Rokovací poriadok NR SR


V stredu s tým súhlasí (I. Radičová s postupom Daňového úradu v Košiciach, pozn.) a zrazu vo štvrtok zmení názor.

V stredu 13. apríla 2011 premiérka I. Radičová tvrdila, že na základe jej dostupných dokumentov lacnejšia budova dostupná nebola, tému vyhlásila za uzavretú. Inak povedané, s postupom Daňového riaditeľstva súhlasila. Toto vyjadrenie je dostupné v zázname televízie TA3 . Informácie o zmene postoja premiérky sa objavujú v piatok 15. apríla 2011 , kedy nariadila na Daňové riaditeľstvo kontrolu a bolo podľa nej chybou, že úrad pokračoval v postupe výberu, ktorý bol zvolený za vlády R. Fica a vzbudzoval podľa premiérky pochyby.

15. apríla 2011


Proces (pozn. vyjednávania DCA) bol samozrejme započatý v roku 2018, rokovalo sa o tejto zmluve, avšak Peter Pellegrini jednoznačne prezentoval svoje výhrady a svoje podmienky. Je to, je to vyhlásenie z roku 2019 že nepodporí zmluvu, ktorá nebude v súlade s ústavou, územnou celistvosťou, suverenitou atď.

Proces vyjednávania zmluvy o obrannej spolupráci medzi USA a Slovenskom začal v apríli 2018, teda počas funkčného obdobia vlády Petra Pellegriniho. Rokovania však narazili na odpor zo strany koaličnej SNS, ktorá sa obávala príchodu cudzích vojsk na Slovensko.

Peter Pellegrini na to reagoval slovami , že sa budú snažiť vyrokovať zmluvu, ktorá „nebude narúšať suverenitu krajiny, nebude garantovať prítomnosť vojsk USA na území Slovenska a nebude nás nútiť realizovať projekty, ktoré sami na našom území nechceme“, pričom pokiaľ sa toto nemalo podariť, rozhovory mali byť utlmené. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

začal vlády obávala slovami


Zo 140 miliárd HDP, 85 % je práve vo forme obchodných reťazcov, bánk a automobilového priemyslu, 85 % HDP vyvážené za naše hranice.

Odvetvia obchodu, finančných a poisťovacích činností a priemyslu, pod ktoré spadajú obchodné reťazce, banky a automobilový priemysel, tvorili v roku 2024 43,2 % HDP, nie 85 %, ako tvrdí Huliak. Zahraničné alebo medzinárodné vlastníctvo má 10 % firiem na Slovensku, spomedzi veľkých firiem s obratom nad 5 miliónov eur je zahranične vlastnených 45 %. Zahraničné vlastníctvo firiem neznamená, že zisk majitelia vyvážajú do zahraničia. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Podľa údajov Štatistického úradu SR vyprodukovalo Slovensko v roku 2024 HDP v hodnote 130 mld. eur v bežných cenách. Úrad neuvádza obchodné reťazce, banky a automobilový priemysel ako samostatné sektory, ale zahŕňa ich do nasledujúcich troch odvetví.

Veľkoobchod , maloobchod, oprava motorových vozidiel a motocyklov, doprava a skladovanie, ubytovacie a stravovacie služby vyprodukovali 20,5 miliárd eur, čo je 15,8 % z celkového HDP. Finančné a poisťovacie činnosti vytvorili 3,6 miliardy eur, čo predstavuje 2,8 % celkového HDP. A priemysel spolu vyprodukoval 32 miliárd eur, čo reprezentuje 24,6 % celkového HDP.

Tieto tri odvetia dohromady tvorili 43,2 % celkového HDP vyprodukovaného za rok 2024, teda nie 85 %.

Podľa údajov Štatistického úradu SR za rok 2023 na Slovensku pôsobí 6 547 medzinárodných podnikov a 20 972 zahraničných firiem, čo predstavuje 10 % všetkých podnikov v krajine. Analytik Martin Lindák z portálu FinStat pre Demagog.sk upresnil, že podľa ich údajov ma zahraničné vlastníctvo približne 45 % spoločností, ktoré majú tržby nad 5 miliónov eur v roku 2023. Zahraničné vlastníctvo firmy automaticky neznamená, že táto firma vyváža zisk do zahraničia. Bližšie údaje v tejto oblasti však nemáme k dispozícii.

Národná banka Slovenska uviedla, že v roku 2015 vyplatili firmy dividendy zahraničným investorom v objeme 2 564,1 miliardy eur, z toho 2,134 miliardy tvorili podniky a 429,7 milióna eur banky.

vyprodukovalo
Veľkoobchod
činnosti
priemysel
Štatistického úradu SR


Pani Hrdá dostala odstupné vo výške 6 900 eur.

Marcela Hrdá, bývalá generálna riaditeľka Slovenskej pošty, mala pôvodne dostať odstupné vo výške 178 tisíc eur . Z celkovej sumy tvorilo 6 900 eur odstupné vo výške troch mesačných miezd Hrdej a zvyšok tvorili odmeny. Nové vedenie pošty sa rozhodlo Hrdej odmeny nevyplatiť, a tak dostala iba trojmesačné odstupné vo výške 6 900 eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Marcela Hrdá sa 30. marca 2011 stala generálnou riaditeľkou Slovenskej pošty. Predtým pôsobila ako generálna riaditeľka Českej pošty. Podľa medializovaných informácií zo 4. júna 2012 malo byť na základe zmluvy medzi Hrdou a Figeľom, Hrdej vyplatené odstupné vo výške 178 tisíc eur. Z tejto sumy tvorí 6 900 eur trojmesačné odstupné a zvyšok tvoria odmeny za hospodárenie Slovenskej pošty. Zverejnenie zmluvy neumožňoval zákon o ochrane osobných údajov. V októbri 2012 Hrdá vyhlásila, že zatiaľ dostala iba odstupné vo výške troch mesačných miezd, konkrétne 6 900 eur . 23. novembra nové vedenie Slovenskej pošty potvrdilo, že odmenu za hospodárenie Hrdej nevyplatili a ani tak neplánujú urobiť. Dátum zverejnenia analýzy: 26.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

178 tisíc eur
6 900 eur
riaditeľkou
Českej
178
6 900 eur
6 900 eur
23. novembra


Okrem Sulíka informáciu o Zichovi ako nominantovi SaS potvrdila aj Košická SaS.

potvrdila


Máme 16 gymnázií a 50 stredných odborných škôl.  (...) My sme 300 učebných odborov zrušili, 60 novín sme zaviedli.

V Nitrianskom samosprávnom kraji (NSK) sa skutočne nachádza 16 gymnázií a presne 51 stredných odborných škôl.

nachádza pdf


Ja keď som sa stal premiérom, krátko potom v júni som sa stretol s belgickým premiérom, kde som práve toto (smrť Jozefa Chovanca po zásahu belgických policajtov, pozn.) riešil. To isté Igor Matovič, keď sa stal premiérom, rokoval s belgickým premiérom.

Heger hovorí o prípade úmrtia slovenského občana Jozefa Chovanca následkom policajného zásahu na belgickom letisku z roku 2018. O prípade sa na Slovensku začalo verejne hovoriť až od augusta 2020. Heger sa podľa informácii, ktoré pre Demagoóg.sk dodal Úrad vlády, s belgickým premiérom Alexandrom De Croo stretol 21. júna 2021 na samite v Bruseli. Igor Matovič po medializácií prípadu kontaktoval bývalú belgickú premiérku. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Chovanec bol zadržaný v lietadle z dôvodu agresívneho správania k členom posádky a privolaným policajtom. Zomrel po prevoze z cely do nemocnice , dôvodom smrti boli podľa belgických posudkov následky úderov hlavy, tie si Chovanec údajne spôsobil sám. Prítomní policajti sa na Chovancovi podľa záznamov zabávali, kľačali mu na hrudi, jedna z policajtiek hajlovala.

Prvá správa o prípade údajne neobsahovala všetky informácie o nevhodnom správaní policajtov, videozáznamy sa objavili v médiach až v roku 2020, kedy sa vyšetrovanie malo blížiť ku koncu. V januári 2023 belgická prokuratúra vydala rozhodnutie, že príslušníci letiskovej polície a zdravotníci nie sú za smrť Jozefa Chovanca zodpovední a neplánujú nikoho stíhať.

Po medializácií prípadu Matovič telefonoval s vtedajšou premiérkou Belgicka Sophie Wilmés.

Ku komunikácii Eduarda Hegera s belgickou stranou poskytol Úrady vlády 3. 3. 2023 pre Demagóg.sk nasledujúce vyjadrenie:

„Predseda vlády Eduard Heger sa 25. júna 2021 bilatelárne stretol s belgickým premiérom Alexandrom De Croo na okraj samitu v Bruseli, ktorý sa konal v dňoch 24.-25. júna 2021. Na tomto stretnutí otvoril Eduard Heger aj otázku prípadu p. Chovanca. Premiér De Croo ubezpečil, že belgická strana pokračuje vo vyšetrovaní na viacerých úrovniach. Po dohode s Ministerstvom spravodlivosti o stretnutí premiér médiá neinformoval, keďže mediálne vyjadrenia prebiehali na úrovni MZVEZ aj MS, Následne o prípade Eduard Heger hovoril s belgickým premiérom aj počas jeho návštevy na Slovensku. Vzhľadom na prebiehajúce trestné konanie a umožnenie účasti SR v tomto konaní v postavení poškodenej strany v marci 2021 bol a stále je potrebný citlivý prístup v komunikácii, ako voči verejnosti, tak aj voči partnerom na politickej úrovni.“

Heger sa s belgickým premiérom stretol aj v apríli 2022.

Medzi slovenských politikov, ktorí sa stretli so svojimi belgickými náprotivkami ohľadom smrti Jozefa Chovanca, patrí okrem iných minister zahraničných vecí Ivan Korčok a slovenská prezidentka Zuzana Čaputová . Obaja, prezidentka a minister, apelovali na potrebu dokončenia vyšetrovania v tejto veci.

samite
kontaktoval
po prevoze z cely do nemocnice
neobsahovala
objavili
vydala
telefonoval
stretol
Zuzana Čaputová


Sociálna som nehovoril. Hovoril som o tom, že sa vrátime ku koreňom, ktoré SDKÚ DS má. (Na otázku, čo presne znamená predstava "o ľudovej strane, ktorá bude moderná ľudová strana aj kresťanská. Aj sociálna.", pozn.)

O novej vízií SDKÚ- DS, ako si ju predstavuje Pavol Frešo informuje napríklad agentúra SITA . O svojej konkrétnej predstave hovoril aj na svojej tlačovej besede : je podľa neho potrebné, aby sa strana vrátila ku svojim koreňom, spomenul aj dôležitý kresťanský princíp a vlastenectvo.

SITA
tlačovej besede


V návrhu rozpočtu na rok 2012 vám pripomeniem, nemusíte o tom vedieť, ale bolo to tam, navrhoval bývalý minister financií Ivan Mikloš zmenu vzorca podielových daní pre samosprávu a navrhoval im zobrať 150 miliónov eur a takisto im navrhoval, aby tieto peniaze si dofinancovali zvýšením dane z nehnuteľností.

Peter Kažímír si pomýlil Návrh rozpočtu a Program stability Slovenskej republiky , a teda hovorí pravdu iba o tom, že exminister financií navrhoval v návrhu rozpočtu samosprávam pracovať s "menej škodlivými daňami", menovite aj s daňou s nehnuteľnosti (viď návrh zákona o rozpočte). Nie je však pravdou , že v návrhu rozpočtu sa znižuje podiel Dane z príjmov fyzických osôb pre samosprávy. Dokazuje to táto tabuľka z dokumentu Príloha č. 1 - Rozpočtovanie príjmov a výdavkov ostatných subjektov verejnej správy v metodike ESA 95 návrhu zákona: Základnou zmenou v návrhu rozpočtu na rok 2012 bola zmena financovania, kedy namiesto j edinej dane (daň z príjmov fyzických osôb) mali samosprávy získavať financie z mixu daní, čo malo zabezpečiť väčšiu stabilitu a diferencovanosť zdrojov pre samosprávy. Predmetnými daňami sú (s. 17 .doc): daň z príjmov fyzických osôb, daň z príjmov právnických osôb, daň z príjmov vyberanej zrážkou, daň z pridanej hodnoty a spotrebné dane. Ďalšou zmenou bol podiel samospráv na výdavkoch verejnej správy. K nej návrh hovorí : " Prevod finančných prostriedkov územným samosprávam (ÚS) je v návrhu rozpočtu od roku 2012 počítaný z mixu daní vo výške 13,07 % ." Nasledujúca tabuľka (spracovaná z prílohy 5 (.pdf) Návrhu zákona o rozpočte 2012 a prílohy 5 (.pdf) Návrhu zákona o rozpočte 2011 ) dokazuje, že v Peter Kažimír sa mýli v tvrdení, že návrh Ivana Mikloša obsahoval stiahnutie 150 miliónov eur z rozpočtu samospráv. V skutočnosti projektované rozpočty aj príspevky rástli: Spomenuté opatrenie však bolo súčasťou iného návrhu pripraveného pod vedením Ivana Mikloša - Program stability Slovenskej republiky na roky 2011 až 2014. Na 41. strane sa uvádza: "Daň z nehnuteľností - zvýšenie sadzby dane o 50 % Výnos podielových daní pre samosprávy sa v roku 2012 zníži o sumu, ktorá zodpovedá 50 % zvýšeniu sadzieb dane z nehnuteľností. Samosprávy teda dostanú od štátu menej peňazí. Ak zvýšia dane z nehnuteľností o 50 %, dopad na ne bude neutrálny." Prepočet dopadu opatrenia urobil Trend : "Program počíta s tým, že budúci rok samosprávy dostanú zo štátnej kasy v podobe podielu z dani príjmov fyzických osôb menšie percento. A to o sumu zodpovedajúcu 50-percentnému zvýšeniu dane z nehnuteľností. Výsledkom bude, že štát ušetrí 150 miliónov eur, ktoré si samosprávy nahradia práve zvyšovaním daní z budov a pozemkov určených na podnikanie. Celkovo majú obce a mestá v tomto roku naplánované príjmy z týchto daní na úrovni 281 miliónov eur a príjmy z podielových daní na úrovni 1,2 miliardy eur." Dátum zverejnenia analýzy: 29.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

návrhu rozpočtu
návrhu rozpočtu
rozpočte 2012
rozpočte 2011
Program stability
Trend


Richardovi Sulíkovi, ktorý v Európskom parlamente, respektíve voči Európskej komisii, komunikoval zavedenie toho 2,5% odvodu, čiže inými slovami zvýšenie ceny potravín cez tento 2,5 odvod (...) A to, čo spravil Richard Sulík, tak jednoducho konal, oslovil Európsku komisiu, aby tento postup preskúmala. A Európska komisia tento postup preskúmala, potvrdilo sa naše podozrenie, a zastavila ten odvod.

Európska komisia (EK) sa v apríli 2019 naozaj rozhodla prešetriť novozavedenú platbu 2,5 percentného odvodu zo strany potravinárskeho maloobchodného sektora. Podľa zákona č. 385/2018 Z. z. o osobitnom odvode obchodných reťazcov účinného od 1. januára 2019 by obchodníci boli za určitých podmienok od dane úplne alebo čiastočne oslobodení. Odvádzať daň by tak muselo iba sedem obchodníkov, pričom v šiestich prípadoch ide o spoločnosti z iných členských štátov EÚ. Podľa EK môže toto opatrenie poskytovať selektívnu výhodu spoločnostiam oslobodeným od dane a môže negatívne ovplyvniť spotrebiteľov, a to zvýšením cien a znížením spotrebiteľského výberu na slovenskom trhu. “Podľa predbežného posúdenia Komisie nemožno príslušné výnimky týkajúce sa platby daného odvodu odôvodniť na základe logiky slovenského daňového systému, ktorý spočíva v prerozdelení ziskov maloobchodných skupín v rámci potravinového dodávateľského reťazca v prospech poľnohospodárov a výrobcov potravín. Slovensko doteraz nepreukázalo, prečo sa podniky oslobodené od tohto odvodu nachádzajú v inej situácii ako podniky, ktoré ho hradiť majú.” Keďže Slovenská republika o novom odvode neinformovala, EK sa vecou začala zaoberať na základe informácií získaných od zainteresovaných strán . V decembri 2018 jej takisto bola doručená formálna sťažnosť, podľa ktorej slovenská maloobchodná daň porušuje jednotné európske pravidlá. Ku konaniu vo veci EK priviedol aj Richard Sulík. Ten poslal list Európskej komisárke pe verejnú súťaž Margrethe Vestager a následne sa s ňou aj osobne stretol . Podľa Sulíkových slov dospeli k záveru, že osobitný odvod je “ nedovolená štátna pomoc, ” ktorá je “ nefér voči niektorej skupine obchodníkov ” a “ prispeje k nárastu cien potravín. ” EK následne vydala neštandardný súdny príkaz, v ktorom požiadala Slovenskú republiku o pozastavenie uplatňovania zákona o osobitnom odvode obchodných reťazcov, až kým nebude ukončené jeho hĺbkové preskúmanie.

385/2018 Z. z.
EK
zainteresovaných strán
stretol
požiadala


... významne nám pomohli eurofondy pri zmierňovaní tých (regionálnych, pozn.) rozdielov, (...).

Podľa štatistík OECD z roku 2016 Slovensko patrí medzi štáty s najväčšími regionálnymi rozdielmi hlavne čo sa týka výšky príjmov a miery nezamestnanosti ( .pdf ). Súvislosti s touto problematikou Dušan Chrenek, vedúci Zastúpenia Európskej komisie na Slovensku poukázal na to, že napriek dobrým makroekonomickým výsledkom Slovenska niektoré regióny z tohto pozitívneho vývoja neprofitovali. Jedným z priorít Európskej komisie resp. jej kohéznej politiky je práve znižovanie regionálnych rozdielov medzi regiónmi EÚ. V programovom období 2014 - 2020 je pre najmenej rozvinuté krajiny Slovenska vyčlenená suma 9,13 milióna eur z celkovej sumy vynaloženej pre účely kohéznej politiky, ktorá predstavuje 13,9 milióna eur. Podľa riaditeľa INEKO Petra Goliaša, na Slovensku sa od roku 2013 regionálne rozdiely v miere nezamestnanosti pomaly znižujú , naopak rozdiely v miere chudoby či príjmoch sú nemenné, čoho dôkazom je aj analýza INEKO o regionálnych rozdieloch na Slovensku ( .pdf , s. 2). Nakoľko však neexistuje výskum alebo štatistika, ktorá by skúmala priamy vzťah medzi eurofondami a zmiernením regionálnych rozdielov, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

štatistík .pdf poukázal priorít vyčlenená znižujú .pdf


A viete čo je ešte posledná kľúčová vec v tejto štúdii? Doporučujem vám vrele si ju prečítať potom, lebo ste predsa len predseda výboru pre európske záležitosti, tam sa súčasne hovorí, že na to, aby Grécko v roku 2020 mohlo mať ten spomínaný verejný dlh 120%, tak musí medziročne priemerne narásť o 2,7%,

Vyššie uvedená správa nepracuje zo scenárom 120% dlhu v roku 2020, ale zo scenárom 129% dlhu. Ak by Grécko chcelo dosiahnuť túto hranicu, tak správa predpokladá rast HDP (reálny) na úrovni 2,2% ročne (s.8). Nevieme overiť či sa jedná o správu, na ktorú poukazuje J. Kollár, a táto ani nepracuje so scenárom, o ktorom hovorí. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

správa


...tá strana (Všeukrajinská únia Slobody, pozn.) má, čo ja viem, 37 alebo koľko poslancov v parlamente ukrajinskom.

Podľa oficiálnej stránky ukrajinského parlamentu (Verkhovna rada - Vrchná rada mala strana Sloboda 36 parlamentných kresiel (k 12. decembru 2012). V mennom zozname poslancov (aktuálny k 15. januáru 2014) je však uvedených 37 poslancov strany Sloboda. Aj výsledky volieb v roku 2012 uvádzajú, že strana Svoboda získala 37 mandátov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

oficiálnej stránky
mennom zozname
volieb


Ja osobne som nepodpísal návrh na odvolanie ministra spravodlivosti z funkcie.

Podľa návrhu na vyslovenie nedôvery bol tento dokument podpísaný 30 poslancami a Radoslav Prochádzka medzi týmito menami naozaj nefiguruje.

návrhu na vyslovenie nedôvery


My dávame v kurzarbeit 880 EUR mesačne na jedného zamestnanca. Viete koľko dávajú Maďari? 321 EUR je strop.

Maximálna mesačná náhrada mzdy v Maďarsku je 321 eur na zamestnanca. Na Slovensku je strop 880 eur. Tvrdenie Milana Krajniaka však navodzuje dojem, že 880 eur dávajú naše úrady na každého zamestnanca - táto suma je pritom „len” maximom, o ktoré môže zamestnávateľ žiadať. Hodnotíme ho preto ako zavádzanie. Ak musela slovenská firma obmedziť prevádzku kvôli koronavírusu, môže od štátu žiadať náhradu mzdy pre zamestnanca vo výške 80% jeho priemerného zárobku - maximálne však do výšky 880 eur mesačne. Maďarská firma môže od tamojšieho štátu žiadať náhradu 70% čistej mzdy znížených pracovných hodín zamestnanca. Maximálna výška sa počíta ako dvojnásobok minimálnej mzdy - a teda 321 eur.

maximálne môže 321


Moje skúsenosť sú často také, že sa ľudia často sťažujú, že majú istú diskrimináciu čo sa týka dvojjazyčnosti. Že sú mnohé materiály uverejňované len v maďarskom jazyku teda menšinovom jazyku, oznámenia v rozhlase mestskom sú len v menšinovom jazyku.

Vo svojej správe z novembra 2009 korzar.sme.sk informuje o dvoch prípadoch, kedy sa občan sťažoval na to, že miestny rozhlas hlási len v maďarskom jazyku. Veľké Trakany: Občan slovenskej národnosti sa sťažoval, že v obci Veľké Trakany na východe Slovenska, neďaleko maďarských hraníc, hlási obecný rozhlas len v maďarčine. Starosta obce József Kopász (SMK) to priznal. Nepoprel, že podobná prax bola doteraz vo väčšine obcí na pomedzí. Pribeník: Podobnú skúsenosť, ale bez dohry na polícii a ministerstve kultúry, má aj starosta ďalšej prihraničnej obce – Pavol Fülop (SMK) z Pribeníka. Úradné oznamy vždy hlásili dvojjazyčne: „Ale rôzne predajné akcie, pohreby a podobne len v maďarčine...“ Priznal, že aj oni mali sťažnosť, telefonicky ich kontaktovali občania slovenskej národnosti, ktorí sa nedávno prisťahovali. O tom, že "občanom slovenskej národnosti žijúcim na národnostne zmiešanom území sa často upiera právo na prístup k informáciám v štátnom jazyku najmä v takých obciach, kde žijú v menšine" sa píše aj materiáli uverejnenom na stránke Ministerstva kultúry SR v auguste 2009. Okrem iného sa tam uvádza: "Úradné oznamy, oznamy o kultúrnych a iných podujatiach, nápisy a reklamy na verejných priestranstvách sa v rozpore aj s doteraz platným zákonom v mnohých prípadoch poskytujú iba v maďarskom jazyku." K aktuálnejším správam, ktoré by dosvedčovali Čaplovičove slová sa nám nepodarilo dopátrať.

korzar.sme.sk

Ministerstva kultúry SR


Podľa časového radu IFP je disponibilná nezamestnanosť 14,1 % a evidovaná nezamestnanosť na úrovni 15,3 %. Eurostat nemá augustové čísla. Júlová nezamestnanosť bola na úrovni 14,3 %. Demagog.SK pri overovaní používa údaje Eurostat a taktiež časové rady Inštitútu finančnej politiky. IFP vedie sezónne očistenú evidovanú aj disponibilnú nezamestnanosť. Demagog.SK neberie do úvahy štatistiky, ktoré vedie Ústredie práce. Dôvodom sú závažné podozrenia z manipulácie týchto údajov. Existujú podozrenia, že tieto čísla evidovanej nezamestnanosti, vedené Ústredím práce sú znižované umelo. Štatistiku Ústredia práce uvádzame len ako informačný údaj. Viac si prečítate na tu alebo tu . Z toho dôvodu štatistiku Ústredia práce a teda aj údaj o augustovej nezamestnanosti (13,7 %) neberieme do úvahy.

tu
tu
Ústredia práce
IFP
Eurostat


Pri dani z pridanej hodnoty napríklad sme zdedili veľmi zlú situáciu, kedy podľa analýzy Európskej únie, máme po Grécku druhé najväčšie úniky pri dani z pridanej hodnoty.

Našli sme štúdiu , ktorú v roku 2009 vypracovala agentúra Reckon pre EÚ. Analyzuje rozdiel medzi ideálnymi a reálnymi príjmami z DPH (VAT gap) vo vtedajších 25-tich štátoch EÚ, teda legálne aj nelegálne daňové úniky. O metodológii sa píše viac na strane 5. Analýza vychádza z údajov z rokov 2000 až 2006. Slovenská republika podľa tejto štúdie dosiahla v roku 2006 až 28% -nú mieru únikov vo výbere DPH, čo je, oproti ostatným krajinám EÚ, druhý najhorší výsledok. Horšiu hodnotu dosiahlo len Grécko s 30-timi percentami. Ivan Mikloš by z týchto dôvodov nemal hovoriť o zdedení problému keďže obdobie, ktorého sa štúdia týka, bolo plne v kompetencií Dzurindových vlád a jeho vlastného ministrovania.

štúdiu


Od živnostníkov chceme (vláda R. Fica) 45 miliónov eur zvýšením odvodov.

Výrok je nepravdivý ,pretože I. Švejna uvádza číslo o 6,5 milióna nižšie ako je v skutočnosti.

Vychádzame z vládneho Návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2013-2015 . V návrhu (s. 14) je odhadovaný príjem z opatrenia: Zvýšenie v odvodovej povinnosti SZČO – zvýšenie min. VZ (pozn. vymeriavaceho základu), zmeny vo výpočte VZ pre platenie odvodov (novela zákona č. 461/2003 Z. z.) v roku 2013 51,5 milióna eur, 2014 74,6 milióna eur a v roku 2015 94,2 milióna eur.


Ústavný súd sa zasekne, sú vyblokovaní všetci sudcovia kvôli predpojatosti alebo námietkam predpojatosti, to znamená, že Ústavný súd rozhodnúť nevie.

Tlačová správa ÚS zo dňa 30. apríla uvádza: " obaja účastníci konania (tj. Jozef Čentéš a Ivan Gašparovič, Demagog.sk) vzniesli námietku predpojatosti proti 12 z 13 sudcov ústavného súdu. V predmetnej veci tak zostala nenamietaná len jediná sudkyňa ústavného súdu ."

Tlačová správa
doručená
rozhodol
doručená
tu
Zdroj


...neboli to Briti, ktorí zavádzali prechodné obdobia ako Nemci, napríklad na vstup našich zamestnancov na britský pracovný trh. Oni ho práve otvorili.

Členské krajiny Európskej únie, pred rozšírením v roku 2004, mali šancu obmedziť právo na voľný pohyb pracovníkov z krajín, ktoré vstúpili do EÚ od 1. mája 2004. Ich možnosťou bolo vyrokovanie prechodných období pre vstup občanov nových členských krajín na pracovný trh pôvodných členských štátov v maximálnej dĺžke 7 rokov od vstupu týchto krajín do Únie. Prechodné obdobia boli rozdelené na etapy a pre využitie maximálnej dĺžky sa rozhodli Nemecko a Rakúsko. Spojené Kráľovstvo sa ako jedna z troch krajín rozhodla vôbec nevyužiť toto obdobie. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

nevyužiť
garantuje
prechodné
etapa
ohrozené
Rakúsko
účinná legislatíva
nový zákon
zmluve
Slovenská


Na našom území (KSK, pozn.) sa nachádza 317 km ciest prvej triedy.

Podľa informácií Slovenskej správy ciest sa v KSK nachádza 342,400 km ciest I. triedy. Rovnaké údaje uvádza aj dokument na oficiálnom portály KSK VÚC, venujúci sa technickej infraštruktúre KSK. Nenašli sme žiadne iné údaje o počte kilomentrov v kraji. Výrok je preto nepravdivý.

informácií dokument


Kolektívna zmluva vyššieho stupňa, to je úplne štandardný zákon, ktorý v Európe platí. Dokonca až tak ďaleko, že jeho váha je podmieňovaná aj niekde úplne inde, pri výberovom konaní. Pri výberovom konaní sú zvýhodnené firmy, ktoré majú podpísanú vyššiu kolektívnu dohodu, napríklad v Taliansku, v Nemecku a čuduj sa svete aj v Česku, kde to zaviedla pravicová vláda terajšieho premiéra Nečasa.

Kolektívna zmluva vyššieho stupňa je druhom kolektívnej zmluvy, ktorá predstavuje vyšší level bežnej podnikovej kolektívnej zmluvy.

MPSvaR
JILPT report
eurofund


...A mimochodom, váš premiér bol jediný, to bol jediný kraj, kam neprišiel podporiť svojho kandidáta, aj preto takéto fiasko.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( V politike , 24. novembra 2013). Výrok Pavla Freša hodnotíme ako pravdivý, pretože Robert Fico skutočne nebol priamo podporiť Vladimíra Maňku pred druhým kolom volieb do VÚC. Prišiel do Košíc (Trebuľa), Nitry (Belica) a Trnavy (Mikuš), no v Banskej Bystrici nebol. Taktiež je pravdou, že Frešo sa vyjadril, že keby žil v Banskej Bystrici, volil by Maňku. 24. novembra 2013, teda deň po voľbách, uviedol portál Sme.SK : " Premiér osobne podporil kandidátov Smeru v Košiciach, v Trnave a v Nitre. V Banskej Bystrici nebol. ... Keď v sobotu Maňka prehral druhé kolo volieb o viac ako 14-tisíc hlasov, Fico „priamu zodpovednosť“ pripisoval SDKÚ a SaS, keďže Maňku priamo nepodporili. V skutočnosti ho priamo nepodporil ani Fico. Osobne bol agitovať za troch kandidátov Smeru, ale do Banskej Bystrice a Bratislavy medzi dvoma kolami neprišiel." Treba poznamenať, že R. Fico nebol priamo podporiť ani Moniku Flašíkovú-Beňovú v Bratislave. Dátum zverejnenia analýzy: 18.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike

Sme.SK


My už máme, už pred ruskou inváziou sme mali na tej východnej hranici NATO posily zo strany spojencov tie bojové skupiny vo výške 1500 mužov a žien. Po ruskej agresii sa na summite NATO minulý rok rozhodlo, že sa to navýši až na veľkosť brigády, medzi 3 až 5-tisíc ľudí v tých pohraničných krajinách.

Príprava ruskej armády na inváziu do susednej Ukrajiny zvýšila napätie na východnej hranici Severoatlantickej aliancie (NATO). Spojenci na toto rastúce napätie odpovedali navýšením počtu jednotiek umiestnených v tejto oblasti. Po spustení samotnej invázie sa na Summite NATO spojenci zhodli, na ďalšom navýšení počtov na takzvanom východnom krídle až na veľkosť bojovej brigády. Výrok Tomáša Valáška preto hodnotíme ako pravdivý.

Už pred začiatkom invázie začalo Rusko zhromažďovať na hraniciach s Ukrajinu veľké množstvá vojakov a vojenského materiálu. NATO sa v reakcii na ruskú mobilizáciu rozhodlo posilniť východné krídlo.

Aliancia mala v čase pred inváziou na východnom krídle umiestnené bojové skupiny o veľkosti práporu (1200 vojakov), ktoré sa nachádzali v Estónsku, Lotyšsku, Litve a Poľsku. Okrem jednotiek NATO sa v regióne nachádzali aj jednotky pod velením USA. Krátko pred vojnou tak bolo na východných hraniciach umiestnených približne 12-tisíc spojeneckých jednotiek.

Približne desať dní pred inváziou oznámilo Nemecko svoj zámer vyslať viac ako 300 vojakov na posilnenie východného krídla. Reagovali tak na správy od Spojených štátov, že ruská invázia na Ukrajinu by mohla prísť v priebehu niekoľkých dní. Toto nasadenie navýšilo počet jednotiek v Litve na 1 500 mužov a žien.

O ďalšom navýšení počtu jednotiek sa rozhodlo po začatí invázie zo strany Ruska. Koncom júna 2022 sa konal v Madride summit NATO, ktorý sa venoval aj podpore Ukrajiny a partnerov v ohrození. Spojenci sa v deklarácii zo summitu zaviazali rozmiestniť na východnom krídle ďalšie silné bojové sily a navýšiť tak existujúce bojové skupiny na veľkosť brigády. Jednotky sa mali zväčšiť z 1 200 členných bojových skupín na približne 3000 až 5000 vojakov. Výrazne sa tak mal zvýšiť počet ozbrojených síl v stave najvyššej pohotovosti v regióne zo 40-tisíc na viac ako 300-tisíc.

zhromažďovať rozhodlo umiestnené vyslať deklarácii zväčšiť


Pán Mihál ako nemal problém ako môj predchodca povedať, keď sa prerokovával v minulom roku štátny rozpočet, prehral som súboj s pánom Miklošom pri zostavovaní rozpočtu a áno, nemám túto kapitolu riešenú.

Nie sú nám dostupné informácie o tom, že by Jozef Mihál povedal, že nemá vyhradené peniaze zo ŠR na financovanie fungovania novely zákona o sociálnych službách.


Predseda parlamentu Pavol Paška aj preto, že ako predseda parlamentu získal 130 hlasov, čo je taký, by som povedal, relatívne veľký mandát, pretože dostal to od širokého spektra aj od opozičných strán.

Voľba predsedu NR SR sa uskutočnila 4. apríla 2012.

hlasovalo


Mohol by som citovať terajšieho predsedu vlády, ktorý hovoril, že... zavedie špeciálne zdanenia bánk... Skoro nič sa z toho nestalo...

Premiér o ich väčšom zdanení hovoril už v roku 2005, SMER má ich väčšie zdanenie vo volebnom programe , zatiaľ sa tak nestalo.

hovoril
vo volebnom programe


Neprešli mi sem ani jeden opozičný návrh za 4 roky. (pozn. - za vlády Roberta Fica)

Na vyvrátenie tohto tvrdenia nám stačí príkad, ktorý uvádza Robert Kaliňák v nasledujúcom výroku. Napriek tomu, že ten hovorí o prijatých 27 opozičných návrhoch, v skutočnosti bol prijatý jeden pozmeňujúci opozičný návrh poslanca za SDKÚ Pada na zmenu znenia zákona č. 8/2008 o cestnej premávke (pdf.)

prijatý zákona novele návrhom


A produktivita je veľmi vysoká. Veď produktivita práce v krajinách V4 je na Slovensku naozaj najvyššia.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže produktivita práce na Slovensku mala v roku 2013 (čo je najnovší dostupný údaj) podľa štatistík Eurostatu hodnotu 82,6 %, čo znamená, že Slovensko vyrobilo necelých 83 % toho, čo priemerný obyvateľ členských štátov EÚ. Čo sa krajín V4 týka, tak Slovensko je na tom v rámci produktivity skutočne najlepšie; produktivita práce na obyvateľa Českej republiky bola 71,9 %, v Maďarsku táto hodnota dosahovala v tom istom roku 70,6 % a v Poľsku 74,3 %. Pre úplnosť je ešte potrebné doplniť produktivitu práce na jednu odpracovanú hodinu, ktorej hodnota bola pre Slovensko podľa štatistík Eurostatu v roku 2013 (najnovší dostupný údaj) 13,2 (euro na odpracovanú hodinu). I v tomto ukazovateli je na tom Slovensko z krajín V4 najlepšie; hodnota Českej republiky v danom ukazovateli v roku 2013 bola 13,1, v Maďarsku v roku 2013 táto hodnota dosiahla 11,5 a v Poľsku 10,6. Slovensko si v tomto prípade teda polepšilo, lebo ešte v roku 2012 (12,8) mu v rámci tohto ukazovateľa patrila druhá priečka za Českou republikou (13,2).

Eurostatu Eurostatu


..kým nemáme spravodlivé platenie zo strany poisťovní, DRG..

Podobný výrok sme už overovali z úst prezidenta Andreja Kisku v správe o stave krajiny 18. júna 2015.

overovali


...máme najnižšie HDP na obyvateľa (v Prešovskom samosprávnom kraji, pozn.)...

Prešovský samosprávny kraj (PSK) má najnižšie regionálne HDP na obyvateľa, Podľa najnovších dostupných údajov Štatistického úradu SR z roku 2015 je HDP na obyvateľa v PSK 8 630,811 eur (13 282,8 vo vyjadrení ako parita kúpnej sily). Celoslovenský priemer je pritom na úrovni 14 511,369 eur. Druhou najmenšou HDP na obyvateľa disponuje kraj Banskobystrický s hodnotou 10 520, 228 eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 30.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistického úradu SR


Je x príkladov zo sveta, naposledy z Maďarska, kde nefungovalo napr. zastropovanie cien.

Zastropovanie cien v Maďarsku sa týkalo pohonných hmôt (PHM) a niektorých vybraných druhov základných potravín. Maďarská vláda zastropovala ceny PHM prvýkrát v novembri 2021. Následne ich viackrát predĺžila, až v decembri 2022 pre krízovú situáciu úplne zrušila reguláciu cien benzínu, pretože Maďarsko trpelo vážnym nedostatkom PHM, k čomu preukázateľne prispelo zastropovanie ich cien.

PHM sa od 15. novembra 2021 nemohli predávať za viac než 480 forintov za liter, v prepočte 1,30€. Ceny potravín sa maďarská vláda rozhodla zastropovať od 1. februára 2022. Konkrétne išlo o ceny kryštálového cukru, pšeničnej múky, slnečnicového oleja, bravčového mäsa, kuracieho mäsa a mlieka.

V decembri 2022 kritizovala opatrenia vlády maďarská centrálna banka, keď sa jej guvernér György Matolcsy vyjadril , že všetky cenové stropy by sa mali okamžite zrušiť, pretože sa krajina podľa neho nachádza na pokraji kolapsu.

Regulácia cien spôsobila, že pre ich neudržateľnú cenu a dopyt prevyšujúci ponuku skrachovali mnohí menší predajcovia palív. Vytvorilo to chaos na čerpacích staniciach, koniec podnikania pre malých predajcov a veľké problémy priznal aj hegemón maďarského trhu s PHM, štátny MOL. Ten hlásil nedostatok palív a vyčerpanie kapacít a neschopnosť pokrývať dopyt spotrebiteľov.

Zastropovanie cien PHM a určitých druhov potravín v Maďarsku neviedlo k znižovaniu miery inflácie. Dáta Eurostatu ukazujú ( pdf. , s.1), že v januári 2023 infláciu na úrovni 26,2 %. V januári 2022 sa pohybovala na úrovni 7,9 %. Inflácia v Maďarsku je teda najvyššia v Európskej únií, ceny neklesajú a výrazne tým trpia maloobchodníci.

Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

zastropovala zrušila predávať rozhodla vyjadril chaos priznal pdf. najvyššia


Chýba nám 130 lôžok s pľúcnou ventiláciou, a to nie je kvôli tomu, že by ich nenakúpili, nakoniec pamätáme si i výroky pána Krajčího, že sa nakupujú tie pľúcne ventilácie. Je to dôvod je, že nám tu chýbajú zdravotníci.

Za posledný rok slovenské zdravotníctvo opustilo približne 850 zdravotných sestie a ďalších 700 si pozastavilo výkon praxe. Nedostatok zdravotných sestier je hlavným dôvodom obmedzeného počtu pľúcnych ventilácií, pretože ich nemá kto obsluhovať. Preto hodnotíme výrok ako pravdivý. Na obsadené prístroje upozorňoval samotný premiér. Na vrchole druhej vlny fungovalo v nemocniciach 394 pľúcnych ventilácií, no koncom novembra, na vrchole tretej vlny, ich fungovalo len 259. Tieto ventilácie sú stále v nemocniciach, chýba však personál, ktorý by ich obsluhoval, čo potvrdila aj hovorkyňa Ministerstva zdravotníctva. Vtedajší minister zdravotníctva Marek Krajčí v apríli 2020 ubezpečoval , že Slovensko bude mať k dispozícii viac než 1000 ventilácii pre pacientov hospitalizovaných s COVID-19. 300 prístrojov vtedy podľa dohody pre Slovensko vyrobila Chirana Medical. Podľa Krajčího už vtedy prebiehalo zaškolovanie personálu na obsluhu ventilácii. Z viac ako 30 tisíc sestier odišlo zo zdravotníctva od začiatku roka približne 850, z toho viac ako 700 z nich odišlo do dôchodku. Ďalších asi 700 zdravotných sestier si pozastavilo výkon praxe, a to z dôvodu práceneschopnosti či materskej dovolenky. Oproti roku 2020 ide o 20 % nárast odchodu sestier zo zdravotníctva. Ak by sme sa chceli vyrovnať priemernému počtu sestier v EÚ, museli by sme ich prijať ďalších 14 tisíc.

Pozn. redakcie: Druhú časť výroku o príčinách sme oddelili na samostatnú analýzu.

upozorňoval fungovalo ubezpečoval odišlo nárast výroku


Tak predovšetkým v Nemecku sociálni demokrati bez ohľadu na to či liberáli by nakoniec hlasovali za alebo nie, boli ochotní euroval podporiť.

Podľa článku v International Finance Review Centre je vidno, že podpora eurovalu od opozičnej SPD bola v princípe možná, avšak za určitých podmienok. Týmito podmienkami však nebola nadpolovičná väčšina koalície, ale iné technické ústupky ohľadom eurovalu. V konečnom dôsledku, kancelárka Merkelová by v prípade väčšinovej podpory eurovalu v koalíciu nemusela vyjednávať o jeho podpore s opozíciou.

článku oznámila


A dneska, keď ste pozerali O 5 minút 12 alebo pardon, to bolo v TA3, tak Andrej Danko to povedal úplne jasne. On povedal, že jeho predstava je jasná, že Robert Fico pôjde za prezidenta, Peter Pellegrini za predsedu vlády a on si zoberie predsedu parlamentu.

V relácii V politike 28. mája 2023 predseda strany SNS Andrej Danko povedal ( video , 58:08), že na poste prezidenta sa nevidí. Vyjadril sa, že pri spolupráci politických strán SNS, Hlas-SD a Smer-SSD by si vedel predstaviť Roberta Fica v pozícii prezidenta, Petra Pellegriniho ako predsedu vlády a o sebe povedal, že sa “vždy videl v Národnej rade”. Danko síce priamo nespomenul pozíciu predsedu parlamentu, v kontexte troch najvyšších ústavných činiteľov však vymenoval dve a tretiu spomenul nepriamo, jeho výrok sa preto dá interpretovať tak, ako to robí Jaroslav Naď.

video


Slovensko je najväčším výrobcom áut na svete na tisíc obyvateľov.

Slovensko je v rebríčku výroby áut na tisíc obyvateľov skutočne najväčším výrobcom na svete, pričom ako naposledy informovali Hospodárske noviny, tento rebríček vedie už niekoľko rokov. Na tisíc obyvateľov sa na Slovensku vyrobí až 191 vozidiel. Výrok hodnotíme ako pravdivý. O prvenstve Slovenska v tomto rebríčku informovala už v roku 2015 agentúra Reuters . Ďalšia správa sa objavila v januári tohto roku kedy agentúra informovala o zvýšení produkcie na 1,040 milióna v roku 2016. Na tisíc obyvateľov sa na Slovensku vyrobí až 191 vozidiel, priemer Európskej únie je pritom len 40,8 vozidiel. Dátum zverejnenia analýzy: 08.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Hospodárske Reuters správa


Tak my (OĽANO, pozn.) sme dlhodobo hnutie, ktoré predkladá najviac návrhov zákonov a sme v tomto vlastne ako na čele rebríčka, (...).

Hnutie OĽaNO v aktuálnom volebnom období patrí medzi najvýraznejšie aktívne parlamentné strany. Spolu s SaS predkladajú v parlamente najvyšší počet návrhov zákonov. Tvrdenie Igora Matoviča sa preto dá označiť ako pravdivé. Na základe zoznamu návrhov zákonov predložených NRSR sa dá konštatovať, že hnutie OĽaNO a strana SaS stoja za približne rovnakým množstvom návrhov zákonov (cca 200) vo forme vlastných návrhov alebo v podobe spoluautorstva. Tieto strany v parlamente predkladajú najvyšší počet návrhov zákonov a pred ostatnými stranami si držia výrazný náskok (ak do hodnotenia neberieme do úvahy počet vládnych návrhov zákonov). Ostatné opozičné strany a nezaradení poslanci stoja spolu za približne 150 nárvhmi s podobným podielom. Strana SIEŤ počas svojho v parlamente prišla so približne 40 návrhmi. Podľa prehľadu o činnosti NRSR za minulé volebné obdobie (2012-2016) bolo poslancami predložených celkovo 957 návrhov zákonov. Strana OĽaNO, podľa ich vlastného vyjadrenia, stojí za 235 návrhmi z tohto volebného obdobia. Podľa informácií spracovaných portálom TERAZ.SK , od začiatku volebného obdobia po júl 2017 bol najaktívnejší poslanec (z pohľadu predkladania návrhov zákonov) Igor Matovič. Dátum zverejnenia analýzy: 10.09.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

zoznamu návrhov zákonov

prehľadu

TERAZ.SK


Ale 15. 7. 2010 schválila vláda Slovenskej republiky vyhlásenie, z ktorého si dovolím odcitovať 3 body. Súčasťou zmien musí byť aj jasný mechanizmus riadeného bankrotu, to je prvá vec. Poskytuje sa takáto pomoc len vtedy, ak krajina spravila všetko čo bolo v jej vlastných silách a slovenská vláda nepodporí predĺženie 3-ročného obdobia, na ktoré EFSF je schválený. Toto sú rámce, ktoré schválila vláda vo svojom vyhlásení 15. 7. Inými slovami chcem povedať, že SAS názor nemení, napriek tomu sme kritizovaní.

Tlačový a informačný odbor vlády SR informoval prostredníctvom webu premierka.sk: "Vo štvrtok 15. júla 2010 o 10.00 h sa na Úrade vlády SR uskutoční mimoriadna schôdza vlády SR. Materiály: Návrh schválenia majetkovej účasti Slovenskej republiky v Európskom finančnom stabilizačnom nástroji a návrh na uzavretie Rámcovej zmluvy o Európskom finančnom stabilizačnom nástroji Vyššie uvedená stránka obsahuje viac ako 34-minútový videozáznam z rokovania vlády , prostredníctvom ktorého prezentujú verejnosti výsledky Predsedníčka vlády Iveta Radičová a Podpredseda vlády a Minister financií Ivan Mikloš (SDKU-DS). Slová Ivana Mikloša v 9.min. 30. s. až 10. min. 30. s. potvrdzujú pravdivosť výroku Daniela Krajcera. V súvislostí s rokovaním vláda vydala tiež nasledovné oficiálne vyhlásenie :

Vyhlásenie vlády Slovenskej republiky

Slovenská vláda schváli reálne využívanie EFSF na pomoc konkrétnej krajine s finančnými problémami len v prípade, ak:

A. Európska únia schváli podstatné posilnenie Paktu stability a rastu, vrátane pravidiel jeho implementácie a vymáhateľnosti, pričom súčasťou zmien musí byť aj jasný mechanizmus riadeného bankrotu krajiny, ktorá konzistentne vykonáva nezodpovednú rozpočtovú politiku.

B. Európska komisia aj Európska centrálna banka jasne preukážu, že dotknutá krajina spravila všetko, čo bolo v jej vlastných silách na zabezpečenie schopnosti refinancovať sa riadne na finančnom trhu.

C. Bude návratná finančná výpomoc krajinám v problémoch poskytnutá v súlade s politikou a podmienkami Medzinárodného menového fondu.

Slovenská vláda nepodporí predĺženie trojročného obdobia, na ktoré je EFSF schválený.

premierka.sk:

vyhlásenie


Vieme veľmi dobre, že Enel sa snažil predať tých svojich 66 % v rámci Slovenských elektrární...

Talianska spoločnosť Enel v roku 2014 oficiálne oznámila zámer odpredať svoj 66% podiel v spoločnosti Slovenské elektrárne a.s., odvtedy záujem o jeho odkúpenie prejavilo niekoľko spoločností. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Slovenských elektrární a.s.
oznámil
15.marca 2015
Denník N
Reuters
ČEZ
TREND


Ďalšie vyhlásenie pripravila Slovenská národná strana. Strana Smer neprišla s žiadnym svojim návrhom...

V súvislosti s vyhlásením k maďarskej ústave bol v hre aj opozičný návrh vyhlásenia z dielne SNS.

vyhlásenia z dielne SNS.


Asi v tomto sa tiež zhodujeme, aspoň v niektorých aspektoch, s pánom Ondrušom, ktorý je, tuším, tiež zástancom aj, ja neviem, registrovaných partnerstiev a iných iných vecí.

Europoslanec Branislav Ondruš sa v rozhovore pre Hospodárske noviny v decembri 2023 vyjadril , že je zástancom registrovaných partnerstiev. Uviedol aj, že nemožnosť žiť v normálnom partnerskom zväzku je pre ľudí z LGBTI skupín obmedzovaním ich slobody, ktorú považuje za dôležitú hodnotu sociálnej demokracie.

Od roku 2020 je Ondruš členom strany Hlas-SD. V októbri 2022 parlament hlasoval o inštitúte partnerského spolužitia. Sedem nezaradených poslancov okolo Petra Pellegriniho, ktorí sa stali súčasťou strany Hlas-SD po odchode zo strany Smer-SD, hlasovali za. Branislav Ondruš bol v tomto období členom strany, no nebol priamo poslancom.

Branislav Ondruš bol poslancom za stranu Smer-SD počas vlády Ivety Radičovej v rokoch 2010-2012. Počas tohto obdobia neprebehli žiadne hlasovania o registrovaných partnerstvách.

Hlasovanie o tejto téme sa uskutočnilo 6. novembra 2012 až za druhej vlády Roberta Fica. Poslanci za stranu SaS podali návrh zákona o registrovaných partnerstvách, ale zákon neprešiel. Takmer všetci poslanci za Smer-SD boli proti. Branislav Ondruš už v tomto období poslancom nebol a v hlasovaní teda nefiguroval.

V roku 2024 bol Ondruš zvolený za europoslanca, kandidoval za stranu Hlas-SD. V Európskom parlamente sa však odvtedy neuskutočnilo žiadne hlasovanie ohľadom registrovaných partnerstiev alebo práv LGBTI+ ľudí, v ktorom by europoslanec Ondruš mohol hlasovať.

vyjadril Uviedol hlasoval poslancom uskutočnilo podali boli zvolený


Aj keď pred nedávnom sa ma na túto otázku pýtali a ja som povedal, že áno viem si predstaviť, ale Slovensko ešte nedospelo k tomu štádiu (k vládnutiu koalície Smeru a SDKÚ, pozn.).

Ivan Gašparovič sa nedávno pre hnonline.sk 6. februára 2011 vyjadril, že " V súčasnej "nervóznej atmosfére", ktorá na Slovensku vládne, ešte nedozrel čas na to, aby sa takáto koalícia vytvorila." Podľa názoru Ivana Gašparoviča ešte nemôže na Slovensku vzniknúť veľká koalícia zložená z pravicových a ľavicových strán. Stále cíti na politickej scéne príliš veľa napätia medzi oboma tábormi, aj medzi samotnými stranami súčasného koaličného štvorlístka.

hnonline.sk

názoru


A sám som nahnevaní, pretože tieto podozrenia, o ktorých teraz hovoríme, má polícia v rukách od roku 2006, teda 6 rokov.

Podľa rozhovoru s bývalým riaditeľom Úradu boja proti korupcií Tiborom Gašparom z januára 2012 sa spis Gorila sa vytváral v rokoch 2005 až 2006. Aj napriek tomu sa prvé vyšetrovanie uskutočnilo už v roku 2009, kedy investigatívny novinár T. Nicholson odovzdal spis s názvom Gorila na polícií. O pravdivosti výroku svedčí aj vyjadrenie rovnako bývalého šéfa protikorupčného úradu, Jozefa Šáteka, v rozhovore pre Sobotné dialógy. Ten podotkol, že polícia a aj prokuratúra nie sú dostatočne nezávislé orgány. Svedčí o tom aj to, že kauza sa doteraz riadne nevyšetrila, od roku 2006 bolo vyšetrovanie opakovane marené.

vytváral nezávislé


Ale prokuratúru som si tam všimol (zmienenú v Ústave, výrok uvedený v súvislosti s tajnou voľbou, pozn.).

Čo sa týka zmienky Generálnej prokuratúry v ústave: čl.149 Prokuratúra Slovenskej republiky chráni práva a zákonom chránené záujmy fyzických a právnických osôb a štátu. čl.150 Na čele prokuratúry je generálny prokurátor, ktorého vymenúva a odvoláva prezident Slovenskej republiky na návrh Národnej rady Slovenskej republiky. čl.151 Podrobnosti o vymenúvaní a odvolávaní, právach a povinnostiach prokurátorov a organizácií prokuratúry ustanoví zákon V Ústave sa spomína ešte voľba prezidenta SR čl.101 ods.2 (tajné hlasovanie), voľba verejného ochrancu ľudských práv čl.151a ods.3 (spôsob hlasovania stanovuje zákon), predsedu NR SR čl.89 ods.1, podpredsedov NR SR čl.90 ods.1 (tajné hlasovanie), voľba 3 členov súdnej rady Najvyššieho súdu čl.141a ods.1b a voľba predsedu (menovaný prezidentom) a podpredsedov najvyššieho kontrolného úradu čl.61 ods.1 (spôsob hlasovania stanovuje zákon) Je pravda, že o voľbe šéfa pozemkového fondu nie je v ústave zmienka, na rozdiel od GP. Je však zavádzajúce uvádzať to ako argumentovať v prípade tvrdenia o tom, že vzhľadom na tento fakt, nemôže byť GP volený verejne. Ústava sa vyjadruje jasne, keď ukladá spôsob voľby do kompetencie zákona a stavia sa k nej tak neutrálne.

Generálnej prokuratúry
V Ústave


Za mechanizmy zákona o sponzorstve víz je v plnej miere zodpovedná štátna administratíva Kataru, o ktorej zložení rozhoduje v plnej miere emir. Jemu je potrebné čestne a citlivo vysvetliť, že je to treba zmeniť.

O sponzorstve víz v Katare informuje napríklad ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky:

zahraničných vecí
zahraničných vecí
Qatar: A Modern History


Správa Európskej komisie o tom, že Grécko si neplní svoje povinnosti, má tiež už niečo vyše 4 rokov.

Richard Sulík pravdepodobne naráža na správu, ktorá hodnotila plnenie Schengenských dohôd v Grécku pre roky 2010-2011 a ktorá skutocne upozornovala na nedostatky zo stany Grécka v chránení vonkajších schengenských hraníc- pevninských i námorných. Výrok hodnotíme ako pravdivý. " The Council Conclusions on the Schengen evaluation of Greece of December 2011 state that there are still serious shortcomings which have to be corrected in order to have Greece perform border checks in a satisfactory manner. Ministers strongly urge the Greek authorities to undertake all necessary action to comply with the existing acquis, namely to ensure adequate border controls as well as establishing a functioning asylum system. "(. pdf ,s.5-6).

pdf pdf pdf pdf pdf pdf


...kamiónová doprava ide cez centrum Malaciek, župa ide rekonštruovať cesty len po hranicu mesta Malacky, vykašlala sa na ten 1,5 km úsek od tabule do centra..

Bratislavský samosprávny kraj sa začiatkom roku 2018 chystá opraviť cestu tretej triedy medzi Rohožníkom a Malackami. Rekonštrukcia začne za hranicou katastrálneho územia mesta Malacky a skončí na hranici zastavaného územia obce Rohožník. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

.pdf
závod
Projekt rekonštrukcie
.pdf
projektom
.pdf
.pdf


Keď som preberal funkciu, rezervný fond bol 1,5 milióna a dlhy vo výške 263 miliónov.

Ftáčnik síce uvádza presnú sumu v rezervnom fonde na konci roka 2010, no neprávne uvádza výšku dlhu mesta (aj s mestskými organizáciami). Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Milan Ftáčnik bol do funkcie primátora Bratislavy zvolený v novembri roku 2010. Záverečný účet hlavného mesta SR Bratislavy za rok 2010 udáva, že k 31.12.2010 bol rezervný fond (.pdf) mesta Bratislavy vo výške 1,56 milióna eur. Podľa dokumentu (.pdf, s. 1) Vývoj dlhovej služby hlavného mesta SR Bratislavy na roky 2012 – 2014 (.pdf, s. 3) z februára 2012, bol dlh mesta v roku 2010 na úrovni 128,5 miliónov eur. Rovnaký dlh mesta uvádza aj Hodnotiaca správa . Ftáčnik pravdepodobne uvádza dlh mesta spolu s mestskými organizáciami, ktorých dlh bol na úrovni 86,5 miliónov eur. Spolu teda išlo o dlh približne 215 miliónov eur. Čísla by Ftáčnikovi nesedeli ani v prípade, že by sme brali do úvahy rok 2011, teda prvý celý rok primátorovania. Podľa Záverečného účtu mesta Bratislava za rok 2011 (s. 45), skutočné bežné príjmy mesta boli v roku 2011 na úrovni 201 miliónov eur. Pôvodne rozpočtované bežné príjmy boli vo výške 193,5 milióna eur. Dlh 66,5 % zo skutočných bežných príjmov v roku 2011 predstavoval približne dlh nominálne na úrovni 133 miliónov eur resp. 127,7 milióna pri plánovaných bežných príjmoch na 2011. Podľa dokumentu Vývoj dlhovej služby hlavného mesta SR Bratislavy na roky 2012 – 2014 (.pdf, s. 3) z februára 2012, sa dlh mesta spolu s mestskými organizáciami (dlh na úrovni 103,5 milióna eur) v roku 2011 predpokladal na úrovni okolo 227 miliónov eur. Dátum zverejnenia analýzy: 13.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

rezervný fond
dokumentu
Hodnotiaca správa
Záverečného účtu
dokumentu


Veď práve preto hovorím, ako efektívne a hospodárne sa manažovala pandémia, výsledkom čoho na Slovensku bolo zbytočne 20 000 mŕtvych a miliardové škody.

Pandémia covidu-19 si na Slovensku vyžiadala vysoký počet obetí aj výrazné ekonomické náklady. Odhady hovoria o viac ako 20-tisíc nadmerných úmrtiach a priame výdavky štátu na rôzne pandemické opatrenia presiahli 800 miliónov eur. Výpadky daňových a odvodových príjmov pritom len v roku 2020 dosiahli viac než 3 miliardy eur. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Podľa štúdie názvom „Nadúmrtnosť na COVID-19 v kontexte rozhodnutí zdravotnej politiky (2020–2022)“ mohla byť za priaznivejších podmienok (napr. pri postupe podľa Dánska) odvrátená smrť až 21 308 osôb (. pdf , str. 14). Štúdia zároveň kritizuje politizáciu očkovania, slabý krízový manažment a stratu dôvery verejnosti, čo mohlo k tejto nadúmrtnosti prispieť ( .pdf , str. 20).

Priame výdavky štátu na jednotlivé opatrenia v boji proti pandémii koronavírusu presiahli sumu 800 miliónov eur.

Denník SME v spolupráci so zdravotníckym analytikom Martinom Smatanom vyčíslil , že antigénové testovanie od októbra 2020 do apríla 2021 stálo približne 405 miliónov eur. 119 miliónov stálo celoplošné testovanie v novembri 2020, nákup antigénových testov vyšiel na 153 miliónov, prevádzka MOM-iek na 71 miliónov a distribúcia, skladovanie testov a ostatné náklady štát stáli 62 miliónov.

Hromadné antigénové testovanie dotované štátom pokračovalo a výsledná suma teda bola vyššia ako 405 miliónov eur.

K tomu treba pripočítať očkovaciu lotériu za 26 miliónov eur, sprostredkovateľský bonus vo výške 24 miliónov eur, ako aj očkovací bonus pre seniorov, ktorého celková cena sa podľa vtedajších vyjadrení Igora Matoviča odhadovala na 250 až 270 miliónov eur.

Najvyšší kontrolný úrad SR identifikoval viacero problémov v efektívnosti a hospodárnosti využitia verejných prostriedkov. Celkové výdavky na mobilné odberové miesta (MOM) dosiahli podľa NKÚ 317 miliónov eur, pričom systém označil za „značne chaotický“ a umožňujúci „bez akejkoľvek kontroly zarobiť“, s nedostatočným monitoringom a evidenciou, čo znižovalo efektívnosť čerpania zdrojov. Chýbajúca koordinácia a prepojenie informačných systémov rezortov sa prejavila aj pri poskytovaní pomoci podnikateľom, kde bolo rozdelených takmer 2,5 miliardy eur.

Dopad mali aj ekonomické dôsledky pandémie, predovšetkým výpadky daňových a odvodových príjmov štátu. Len podľa tlačovej správy Ministerstva financií SR z roku 2020 očakával štát pokles príjmov z daní a odvodov o 3,1 miliardy eur oproti predchádzajúcej prognóze. V pesimistickejšom scenári sa odhadoval výpadok až na úrovni 3,7 až 4,2 miliardy eur.

Za týmto prepadom stál predovšetkým pokles výberu dane z pridanej hodnoty (DPH) takmer o 1 miliardu eur, znížený výber korporátnej dane (o 710 miliónov eur) a pokles príjmov zo sociálnych a zdravotných odvodov v dôsledku oslabenia trhu práce. Pandémia negatívne zasiahla aj výnosy z daní živnostníkov a spotrebných daní, čo sa v roku 2020 prejavilo na celkovom poklese príjmov verejnej správy o takmer 2 miliardy eur oproti predošlému roku.

Ekonomické náklady pandémie pre Slovenskú republiku dosiahli miliardové sumy a to priamymi výdavkami štátu na pandemické opatrenia, ale aj rozsiahlymi výpadkami daňových a odvodových príjmov. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

štúdie
pdf
.pdf
presiahli
vyčíslil
lotériu
bonus
bonus
identifikoval
prejavila
tlačovej správy
stál


Vláda Ivety Radičovej bez toho, aby čo len jedným slovom oslovila vtedajšiu opozíciu, čo bol Smer-SD so 62 poslancami, si dala do programu asi 9 ústavných riešení, ako s prvým prišla s trestnoprávnou imunitou.

Konzultácie ústavných zmien pred schválením prog. vyhlásenia Radičovej vlády sa nám nepodarilo overiť. Podľa Programového vyhlásenia vlády (pdf.) I. Radičovej si vláda ukladá za ciele predložiť nasledovné ústavné zákony: zásadné obmedzenie imunity poslancov a ďalších verejných činiteľov;ústavný zákon, ktorý umožní prekonanie účinkov amnestií zastupujúceho prezidenta SR z roku 1998, ktorými sa zamedzilo dôsledné vyšetrenie a spravodlivé uzavretie trestných činov súvisiacich so zavlečením občana SR do zahraničia; ústavný zákon o fiškálnom pravidle pre hrubý verejný dlh . Nepodarilo sa nám nájsť informácie o tom, či pravicová koalícia konzultovala zaradenie týchto zmien so Smerom pred tým ako sformulovala programové vyhlásenie. So Smerom-SD bol konzultovaný jeden ústavný zákon, avšak už počas vlády a po schválení programového vyhlásenia. Týmto zákonom je tzv. dlhová brzda. Tento zákon bol pripravovaný na pôde parlamentu, kde vznikla expertná skupina pozostávajúca zo zástupcov všetkých parlamentných strán. Zákon nakoniec získal všeobecnú podporu koaličných aj opozičných poslancov, keď za neho 8.12.2011 hlasovali všetci 147 prítomní poslanci NR SR.

Programového vyhlásenia vlády
pripravovaný
expertná skupina
získal


Podľa Eurostatu a dvoch ministrov Smeru Druckera a Kažimíra, ročne zomiera na Slovensku vyše 10 000 ľudí. 10 000 ľudí. To je za 10 rokov 100 000 ľudí. Čiže denne zomiera 30 až 50 ľudí.

Podľa štúdie Eurostatu by sme na Slovensku skutočne mohli zabrániť vyše 11-tisíc odvrátiteľným úmrtiam ročne. Exminister Drucker však tento údaj spochybnil, neodvolával sa na neho. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Štefan Harabin má zrejme na mysli štúdiu Eurostatu z roku 2016, ktorá zmapovala odvrátiteľnú úmrtnosť v 28 krajinách EÚ. Podľa jej záverov mohlo Slovensko v roku 2013 predísť 44,6 % úmrtiam - teda zachrániť 11 078 životov. V prepočte by to znamenalo záchranu života 30 ľuďom denne. Vtedajší minister zdravotníctva Tomáš Drucker (nominant Smeru) sa však na tieto čísla neodvolával, naopak, spochybnil ich. V reakcii na štúdiu uviedol, že nechce „ spochybňovať štatistiky a dáta, ale máme problém s niektorým typom vykazovania.” Podľa Druckera nie všetky dáta, ktoré na Slovensku zozbierame a vykážeme, sú v poriadku. Preto sa k číslam eurostatu nechcel vyjadrovať ako k finálnym. Peter Kažimír sa v tom čase pri štúdii Eurostatu vyjadroval k deficitu verejných financií. Podobný - tiež nepravdivý - výrok povedal Štefan Harabin v marci 2019.

štúdiu Podľa vyjadroval povedal


...sme jedna z piatich krajín Európskej únie, ktorá Kosovo stále neuznáva (...).

Výrok odkazuje na vyhlásenie nezávislosti, ktoré Kosovo ohlásilo 17. februára 2008. Deň po vyhlásení nezávislosti uznalo Kosovo osem krajín, medzi nimi aj Veľká Británia, Francúzsko, Albánsko, či USA. Podľa stránky kosovothanksyou.com uznalo Kosovo k dnešnému dňu 116 krajín sveta, posledným bol Barbados. Spomedzi krajín Európskej únie neuznalo samostatnosť Kosova len Slovensko, Rumunsko, Španielsko, Cyprus a Grécko. V roku 2015 sa vtedajší premiér Robert Fico vyjadril , že: „Rovnako ako Srbsko, ani Slovensko nemá dnes dôvod pre zmenu svojej pozície, čo sa týka Kosova. Nie sme pripravení prijať samostatnosť Kosova.“ Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa niektorých odborníkov sa Slovensko stráni uznať nezávislosť Kosova, nakoľko by to mohlo slúžiť ako precedens pri autonomistických snahách Maďarov na Slovensku. Rovnaký dôvod zastávajú aj Rumuni kvôli maďarskej menšine a Španieli kvôli Katalánsku. V marci 2015 vyzvala EÚ svojich piatich členov, ktorí neuznali Kosovo, aby tak učinili : "Opäť sme vyzvali päť vzdorujúcich členských štátov Európskej únie, aby uznali štátnosť Kosova." Dátum zverejnenia analýzy: 16.04.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

kosovothanksyou.com neuznalo vyjadril odborníkov učinili


Európska únia, Európa ako taká možno sa podieľa na všetkých emisiách len desiatimi percentami.

Databáza emisií Európskej komisie uvádza , že podiel krajín Európskej únie na celosvetovej tvorbe emisií tvoril v roku 2018 9,13 percenta. Celosvetová produkcia emisií bola na úrovni 37888,22 Mton - 3457,28 Mton bolo vyprodukovaných v EÚ. Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako ešte pravdivé.

uvádza bola


Ja len porovnám, že v roku 2009 za éry Flášíkovej-Beňovej bolo čerpanie 5,6% ... My teraz čerpáme 50%, ale máme zazmluvnených 80%.

Pavol Frešo uvádza presné čísla o aktuálnom čerpání eurofondov (50%) a ich zazmluvnenosti (80%). Taktiež správne uvádza mieru čerpania eurofondov v období pred nástupom Pavla Freša za župana BSK. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Na stránkach NSRR sú k dispozícii informácie o čerpaní k 30. septembru 2013. Údaje z pôsobenia predošlého predsedu Vladimíra Bajana, v čase keď Flašíková-Beňová bola podpredsedníčkou BSK, v rokoch 2007 - 2009 nie sú dostupné. Druhé kolo volieb do VÚC prebehlo 28. novembra 2009. Posledný údaj čerpania OPBK 2007 - 2013 je z mája 2010 resp. júna 2010 . V máji 2010, teda už v čase pôsobenia Freša ako župana (polročné pôsobenie v úrade), bol podiel čerpania záväzku na úrovni 6,5%. Je teda zrejmé, že za pôsobenia Flašíkovej-Beňovej v rokoch 2007-2009 bolo čerpanie nižšie ako 6,5% - okolo 5,6%. Finančný plán Operačného programu bratislavský kraj predpokladá v období rokov 2007 - 2013 prefinancovanie celkovo 112 miliónov eur. K 30. septembru 2013 predstavoval rozpočet zazmluvnených (.xls) projektov približne 90 mil. eur. To predstavuje presne 80 % z rozpočtovanej čiastky. Celkové čerpanie OPBK je na úrovni 55%. Certifikované výdavky (čerpanie) je na úrovni 50%. Dátum zverejnenia analýzy: 19.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

NSRR
podpredsedníčkou
volieb
OPBK
júna 2010
predpokladá
zazmluvnených


Španielsko oznámilo, že v krátkom čase požiada o finančnú pomoc - pôžičku vo výške približne 100 miliárd eur.

Dňa 9. júna 2012 sa uskutočnila telekonferencia Euroskupiny, ktorého sa zúčastnili ministri financii eurzóny. Výsledkom tohto rozhovoru bola odsúhlasená pôžička do španielskeho bankového sektora vo výške do 100 miliárd eur. Avšak táto suma nebola ešte oficiálne zverejnená.Akonáhle Madrid predloží formálnu žiadosť, bude potrebný kapitál vyplatený španielskemu fondu na reštrukturalizáciu bánk (FROB), hoci Madrid "za finančnú podporu naďalej ponesie plnú zodpovednosť". Španielsky minister hospodárstva Luis de Guindos označil ponúkaných 100 miliárd eur za maximálnu sumu, ktorá je dostačujúca a nemal by ju nikto spochybňovať. Agentúra Reuters z vyhlásenia Eurozóny uviedla: "Pôžička musí pokryť odhadované kapitálové požiadavky s ďalšou bezpečnostnou rezervou v odhadovanom úhrne až 100 miliárd eur" Švédsky premiér Fredrik Reinfeldt ešte pred konferenciou v rozhovore pre verejnoprávnu rozhlasovú stanicu SVT sa vyjadril, že ide o "otázku sumy presahujúcej 80 miliárd " a že to bude jedna z najväčších finančných záchranných akcií v súdobých dejinách. Podľa Medzinárodného menového fondu (MMF) budú španielske banky potrebovať na rekapitalizáciu španielskeho bankového sektora kapitálovú injekciu minimálne 4 0 miliárd eur , mali by však žiadať výrazne vyššiu sumu než je odhadovaná úroveň navýšenia kapitálu. Žiadosť o finančnú pomoc ocenila aj jedna z inštitúciií Európskej Únie - Európska Komisia, ktorá zdôraznila, že žiadosť Španielska sa pokúsi vybaviť čo najrýchlejšie. Španielsko sa stane štvrtou a najväčšou krajinou eurozóny, ktorá bola nútená požiadať o zahraničnú finančnú pomoc. (Zdroj ČTK )

9. júna 2012
ČTK


Ale tam (v Rakúsku, pozn.) veľká skupina ľudí pracuje na skrátený úväzok. V Rakúsku 30, u nás 4%.

Poslanec Brocka síce správne uvádza podiel pracujúcich na čiastočný úväzok na Slovensku, no zveličuje podiel pracujúcich na čiastočný úväzok v Rakúsku. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Ako uvádza štatistika Eurostatu, v Rakúsku bola v roku 2012 miera pracujúcich na čiastočný pracovný úväzok (part-time) na úrovni 25,7%. V rovnakom období bol podiel takto pracujúcich ľudí Na Slovensku na úrovni 4,1%. V oboch krajinách má podiel pracujúcich na čiastočný úväzok rastúci trend. Uvádzame vývoj podielu zamestnancov na čiastočný úväzok (Eurostat, modrá - Slovensko, zelená - Rakúsko): Dátum zverejnenia analýzy: 27.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

štatistika


V Kysuckom Novom Meste, 15 000 obyvateľov, 7 500 pracovných miest.

Podľa posledných dostupných údajov Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny je evidovaná nezamestnanosť v okrese Kysucké Nové Mesto k októbru 2015 (zip) na úrovni 9,84 %. Počet evidovaných nezamestnaných je 1 848, z toho disponibilných je 1666. Ekonomicky aktívnych obyvateľov je tu 16 924 a reálna miera nezamestnanosti je odhadovaná na 10,92 %. To, koľko pracovných miest je konkrétne v Kysuckom Novom Meste, sa nám zistiť nepodarilo. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

októbru 2015
Programu


Bol prijatý text, ktorý sme navrhli cez ministerstvo financií a dnes môžeme konštatovať, že bude môcť intervenovať matka (Sberbank, pozn.) vo vzťahu k dcére, ak to bude potrebné v prípade nejakej krízovej situácie, ktorá by vznikla, čo je pre stabilitu finančného sektoru mimoriadne dôležité.

Nové kolo sankcií bolo formálne schválené európskymi štátmi 8.9.2014, jeho vstúpenie do platnosti sa však na niekolko dní odkladá, aby mohlo reagovat na vývoj situácie na Ukrajine. Kedže kompletný text sankcií nebol zatial publikovaný v úradnom vestníku, nevieme posúdit jeho presný text. Výrok preto hodnotíme ako neoveritelný. Posledné kolo sankcií, o ktorom Robert Fico hovorí, bolo vyrokované 5.9.2014 a formálne schválené EÚ štátmi 8.9.2014, avšak ešte nevstúpilo do platnosti a nebolo publikované v úradnom vestníku EÚ. Presný text tak zostáva až do publikácii nejasný. Najnovší vývoj ohladom európskych sankcií sleduje napríklad tento blog . Rôzne medializované informácie o povahe sankcií spomínajú prípad Sberbanky, avšak všetky sa odvolávajú priamo na slová slovenského premiéra, ktoré teda zatial nemožno overite neutrálnym verejným spôsobom. Reuters (4.9.2014): Specifically, Slovakia opposes banning access of Russian banks to syndicated loans because, Fico said, it may endanger hypothetical recapitalisation needs of Russian banks' subsidiaries in the EU by their parent firms - such as Sberbank and its subsidiary in Slovakia. Po dnešných rokovaniach sa médiá odvolali na vyjadrenia Roberta Fica pre slovenskú stranu. Slovak Spectator : A THIRD round of sanctions should not affect Slovak firms exporting to the Russian market nor the Slovak branch of the Russian bank Sberbank. The sanctions are to be adopted on September 8 and effective the following day. However, it is possible that the current truce between the Ukrainian government and the pro-Russian separatists could postpone the acceptance of the sanctions. EurActiv.sk (8.9.2014) Governments have been wrangling over details, partly in the hope of limiting the effects of sanctions on their own economies and businesses operating in their own markets. Several smaller EU countries, notably the Czech Republic and Slovakia, dependent on Russian gas, had expressed scepticism about sanctions. Na Fica sa odvoláva aj tweeterový úcet , zaoberajúci sa sankciami. Dátum zverejnenia analýzy: 08.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

5.9.2014
nevstúpilo
blog
Reuters
na vyjadrenia
Slovak Spectator
EurActiv.sk
tweeterový úcet


Pozrite sa do Rakúsko, v rakúskom cestovnom ruchu a v gastre dostáva bežný podnikateľ, ktorý prichádza kvôli uzavretiu podnikov o svoje príjmy 50-80 minuloročných tržieb. K tomu sú mu preplatené kurzarbeity pre zamestnancov, ešte aj fixné náklady. Na Slovensku Slováci nedostávajú nič kvôli tejto vláde...

Môže byť legitímny spor o tom, či Slovensko dáva na pomoc podnikateľom či zamestnancom zasiahnutým pandémiou dosť peňazí - napríklad v porovnaní s Rakúskom. Každopádne ale nesedí, že Slováci „nedostávajú nič”. Tvrdenie Ľuboša Blahu preto hodnotíme ako nepravdivé. Rakúsko Keď Rakúsko v novembri a decembri nariadilo zatvoriť podniky, spustilo ekonomickú pomoc podnikateľom, ktorých zasiahli pandemické opatrenia. Od štátu dostanú jednorázový príspevok v hodnote 75 percent tržieb z roku 2019. V krajine funguje aj tzv. Preklenovacia pomoc. V prvej fáze ňou štát pokrýval fixné náklady firiem a živnostníkov za mesiace jún až august, druhá fáza prispievala na náklady v septembri a decembri, tretí program pomoci sa týka mesiacov november až jún 2021. O dotáciu k fixným nákladom sa môžu hlásiť firmy a živnostníci, ktorých tržby v danom období klesli najmenej o 30 percent v porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roku. Suma preplatených fixných nákladov sa líši od poklesu tržieb, pohybuje sa medzi 40 až 90 percentami. Ďalších 12 miliárd eur vyčlenila rakúska vláda na tzv. kurzarbeit pre tamojšie firmy. Zámerom je udržať čo najvyššiu zamestnanosť. Aj zamestnanci, ktorým klesol pracovný čas, dostávajú 80 až 90 percent svojho predchádzajúceho platu. Slovensko Na Slovensku fungujú od začiatku pandémie tzv. balíčky pomoci . Od februára do júna tohto roka funguje program Prvá pomoc++. Zahŕňa náhradu mzdy zamestnanca na úrovni 100 percent celkovej ceny práce, príspevok vo výške 330 až 870 eur v závislosti od poklesu tržieb a paušálny príspevok vo výške 360 eur. Žiadosť o si môžu podať zamestnávatelia, ktorí museli obmedziť alebo úplne zatvoriť prevádzky či živnostníci, ktorých tržby klesli najmenej o 20 percent. Výška príspevku od štátu je odstupňovaná v závislosti od percentuálneho poklesu tržieb oproti predchádzajúcemu roku. Súčasťou Prvej pomoci je aj kurzarbeit, koncom februára vláda schválila aj jej trvalú podobu. Opatrenie sa týka zamestnávateľov, ktorí udržia pracovné miesta. V takom prípade dostanú od štátu preplatenú celú výšku mzdových nákladov. Podľa informácií od Ministerstva sociálnych vecí, práce a rodiny dosiahla Prvá pomoc poskytnutá do polovice februára výšku 963 miliónov eur. O pomoc pritom požiadalo viac než 150 tisíc subjektov ( .pdf , s. 9). Ľuboš Blaha pre Demagóg.SK uviedol, že „ pochopil (som), že vaše hodnotenia nie sú zmysluplné a vaša metodológia sa zameriava skôr na chytanie za slovíčka než na pravdivosť výrokov. Preto nevidím dôvod sa vo vašom hodnotení rýpať, je v zásade irelevantné.” Nepáčilo sa mu, ako sme v minulosti hodnotili jeho tvrdenie, že sa nikdy nestretol s Mariánom Kočnerom.

spustilo
druhá fáza
tretí program pomoci
vyčlenila
dostávajú
balíčky pomoci
schválila
dosiahla
.pdf
hodnotili


Tá hranica (fyzické osoby platiace 25% daň z príjmu) je nastavená na úrovni 3300 eur. Týka sa to jedného percenta ako hovoríte jedného percenta pracujúcich.

Vládny dokument o vplyvoch zmeny zákona o dani z príjmov uvádza, že príjem nad 3311 eur dosahuje podľa distribúcie príjmov 1,2% zamestnancov SR. P. Kažimír uvádza zaokrúhlené číslo. Výrok hodnotíme ako pravdivý Dňa 28. septembra 2012 schválila vláda R. Fica zvýšenie dane z príjmu fyzickej osoby z 19 % na 25 % pre ľudí zarábajúcich viac ako 3300 eur (176,8-násobok platného životného minima). Štatistický úrad SR vydal v júni 2012 analýzu Štruktúra miezd v SR 2011 (.pdf). V rámci tejto analýzy sú uvádzané aj percentuálne podiely zamestnancov podľa pásiem hrubej mesačnej mzdy. Do najvyššieho pásma, ktoré je v rozmedzí 2300,01 a viac eur spadá 2,6 % zamestnancov. Na základe tejto informácie však nevieme určiť, koľko percent zamestnancov spadá len do kategórie 3300 eur a viac. Vládny dokument Vplyvy na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu zákona ohľadom zvyšovanie sadzby dane pre fyzické osoby uvádza: "Vplyv progresívneho zdanenia príjmov fyzických osôb bol kvantifikovaný na základe údajov o distribúcii miezd zamestnancov publikovaných ŠÚ SR, ktoré boli následne indexované na roky 2013-2015 podľa vývoja makroekonomickej prognózy. Zavedenie druhej sadzby dane od roku 2013 sa negatívne dotkne zamestnancov s príjmom od úrovne približne 3 311 eur/mesiac, čo podľa distribúcie miezd zamestnancov zodpovedá 1,2 % zamestnancov ." MF SR pracovalo s údajmi ŠÚ SR o distribúcii príjmov v SR. Je pravdepodobné, že MF SR mohlo mať k dispozícií podrobnejšiu štatistiku o distribúcií príjmov, ako bolo zverejnená a analýze ŠÚ SR Štruktúra miezd v SR 2011. *Doplnené a zmenené z neoveriteľné na pravda 10. januára 2013. Dátum zverejnenia analýzy: 08.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

schválila
Štruktúra miezd v SR 2011
dokument


Boli sme mimochodom prvá politická strana, ktorá 8.1. na tlačovej konferencii vystúpila s tým, že toto je zásadné a kľúčové. Dôsledné vyšetrenie (Gorily pozn.).

Tlačová konferencia , ktorá sa konala 8. januára sa dotýkala viacerých tém a jednou z nich bola aj kauza Gorila. Najhlavnejšou témou tejto konferencie bolo však vylúčenie povolebnej spolupráce so stranou SMER. Taktiež je pravda, že skoršie oficiálne postoje ostatných parlamentných strán nie sú.

konferencia


Robert Fico chce preveriť existujúcich 1 400 sudcov.

Podľa stránok Ministerstva Spravodlivosti SR pôsobí na Slovensku celkovo 1492 sudcov z čoho je aktívnych 1358. Pôvodný návrh zákona, pripravený Ministerstvom spravodlivosti a Úradom vlády SR skutočne obsahoval aj článok, podľa ktorého medzi právomoci Súdnej Rady spadalo aj rozhodovanie, ktorý zo sudcov bude pôsobiť vo svojej funkcii po roku 2015, na základe previerok sudcovskej spôsobilosti. Podľa stránky Smer-SD premiér potvrdil záujem o preverenie 1 400 sudcov svojim vyhlásením: "Podľa nás by mali byť uskutočnené previerky všetkých 1400 sudcov . Záleží nám, aby sa previerky týkali aj terajších sudcov, nielen nových . Náš cieľ je urobiť poriadok medzi sudcami, očistiť sudcovský zbor od tých, ktorí tam nemajú čo hľadať. Ak sa nedohodneme na spojení týchto dvoch vecí a nenájde sa ústavná väčšina, ťažko sa presadí jedna či druhá vec. Mne by bolo osobne ľúto, keby sme nevyhoveli spoločenskej objednávke."

Ministerstva Spravodlivosti SR
Pôvodný návrh
Smer-SD


Pán minister Pavlis, bývalý minister hospodárstva, teraz ho strana SMER nominovala na vedúcu pozíciu jedného štátneho orgánu, v minulosti vlastnil firmu, predal ju schránkovej firme na ostrove Curacao a táto firma viedla so štátom veľký spor o závratnú sumu 60 miliónov eur.

Bývalého ministra hospodárstva Pavla Pavlisa vymenovali za nového predsedu Úradu pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo (ÚNMS), do funkcie mal nastúpiť 1. októbra tohto roku, ako informuje denník SME . V minulosti vlastnil Pavlis firmu Port Service, s ktorou štát prehral súdny spor, pričom štát musel firme vyplatiť viac ako 60 miliónov eur. Spoločnosť neskôr predal schránkovej firme na ostrove Curacao. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Port Service, pôvodne Pavlisova firma, sa prihlásila v roku 2001 do súťaže na privatizáciu spoločnosti Slovenská plavba a prístavy, ako uvádza Denník N . Súťaž však vyhrala Penta, aj keď Port Service dal lepšiu ponuku, Pavlis zažaloval Fond národného majetku pre ušlý zisk. Firma vtedy mala vysúdiť viac ako 60 miliónov eur. Rok na to, Smer nominoval Pavla Pavlisa za člena dozornej rady Fondu, ktorý žaloval. Denník SME o tom informoval v roku 2011, keď už bol Pavlis poslanec. O kauze píše aj nadácia Zastavme korupciu , ktorá opisuje podrobnejšie súvislosti celého prípadu.

„Fico teda do dozornej rady FNM navrhol človeka, ktorý bol predsedom predstavenstva a spolumajiteľom firmy, ktorá stojí za jedným z najväčších súdnych sporov v histórii FNM,“ napísala Remišová na svojom blogu .

Nadácia Zastavme korupciu ďalej informuje o predaji Port Service schránkovej firme sídliacej na ostrove Curacao: "...spoločnosť Port Service Bratislava, spol. s r.o., kde sú spolumajitelia Andrej Babiš, Pavol Pavlis a istý rakúsky podnikateľ, predali 100 percent akcií svojej dcérskej spoločnosti Port Service, a.s., schránkovej firme Castelo Holdings N.V., ktorá sídli v Holandských Antilách na ostrove Curacao." Robert Fico vtedy nevidel dôvod na odvolanie ministra, opozícia však zbierala podpisy na jeho odvolanie. Pavlis nakoniec odstúpil sám, a oznámil že je to „ v mene politickej kultúry “.

SME
Denník N
SME
nadácia Zastavme korupciu
blogu
Zastavme korupciu
v mene politickej kultúry


V časoch hospodárskej krízy sa zadĺžili a deficit vzrástol vo všetkých štátoch. Nielen Európy, ale aj sveta.

Vo všetkých krajinách deficit nevzrástol. Príkladom je Estónsko , ktorého schodok bol v roku 2008 na úrovni 2.8 % HDP a v roku 2009 klesol na 1,7 %HDP. Ďalším príkladom je Malta , ktorej schodok bol v roku 2008 na úrovni 4,5 % HDP a v roku 2009 klesol na 3,7 % HDP. Údaje sú z Eurostatu (pdf.).

Estónsko
Eurostatu (pdf.).


...sme (...)krajinou, kde sa ľudia musia zadlžovať extrémne najviac spomedzi všetkých členských krajín EÚ...

Tvrdenie Milana Krajniaka nepojednáva o zadĺženosti krajiny, resp. o verejnom dlhu, ale o zadĺžení domácností, ktoré je vyjadrené ako dlh na obyvateľa v eurách. Podľa viacerých zdrojov a informácií patria Slováci medzi najrýchlejšie sa zadlžujúcich v strednej Európe a taktiež tempo rastu úverov je najrýchlejšie spomedzi všetkých členských krajín Európskej únie. Napriek tomu, že Slovensko má najrýchlejší rast dlhov a úverov, absolútna hodnota zadĺženosti domácností je skôr pod priemerom eurozóny. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

zdrojov informácií patrilo nachádzala 2016 .pdf správou informoval pripravuje


Prosím vás, pani Leščáková, Richard Sulík býva vedľa toho námestie, kde boli demonštrácie, ide domov.

Richard Sulík tvrdí, že na protivládnej demonštrácii sa zastavil na približne 15 minút, pretože išiel náhodne okolo. Taktiež je pravdou, že Sulík neďaleko miesta konania protestu býva. Za účasť na proteste Sulíka kritizovali opoziční aj koaliční politici. Keďže Sulík podľa vlastných slov na proteste neprotestoval, ale len krátko pozoroval situáciu ako okoloidúci, výrok hodnotíme ako pravdivý. Výrok je reakciou na vetu, ktorú o niečo skôr v relácii vyslovila Viera Leščáková: „Pán predseda [strany SaS, Richard Sulík] sa zúčastňoval dokonca protivládnych demonštrácií…“ (8:56) Reč je o proteste proti vláde a epidemickým opatreniam z 17. októbra 2020. Protivládnu demonštráciu v čase zákazu zhromažďovania sa a núdzového stavu nakoniec rozpustila polícia použitím vodného dela a slzného spreju. Rázny zásah polície kritizoval Richard Sulík, ktorý deň po proteste v relácii O 5 minút 12 priznal , že na proteste bol „možno 15 minút” (18:05). Podľa neho boli na demonštrácii stovky normálnych ľudí a desiatky ultras. Zásah polície sa mu zdal neprimeraný. Sulíkovu účasť na proteste, resp. jeho kritiku zásahu polície mu verejne vyčítali nielen Ľuboš Blaha (5:40) alebo Robert Fico (0:42), ale aj minister vnútra Roman Mikulec , či Sulíkovi spolustranníci Juraj Droba a Lucia Ďuriš Nicholsonová . O mesiac neskôr Sulík vyhlásil : „Na tých októbrových [protestoch] som bol, lebo som išiel náhodne okolo, tak som sa tam zastavil“. Sulík naozaj vlastní byt necelých 300 metrov od námestia, na ktorom sa protest odohrával. Adresu Kýčerského 2 si uvádza aj vo svojom životopise. V tomto byte prijal aj zástupcov Plusky a videá z kuchyne tohto bytu zverejnil aj na svojej FB fanpage.

vyslovila proteste rozpustila priznal Blaha Fico Mikulec Droba Nicholsonová vyhlásil vlastní metrov uvádza prijal zverejnil


...500 000, ktoré pôjde teraz do fondu pre Afriku a 300 000 do Svetového potravinového fondu...

Slovensko vyčlenilo 21 miliónov eur na riešenie utečeneckej krízy. ČTK a SITA uvádzajú dňa 16.októbra 2015 informáciu, ktorá hovorí, že 500 tisíc eur pôjde do trustového fondu v Afrike a 300 tisíc eur bude smerovať do Svetového potravinového programu OSN. TASR informuje dňa 16.októbra 2015, že podľa Fica Slovensko personálne prispeje do agentúry na ochranu vonkajších hraníc. Pol milióna eur dostane trustový fond v Afrike a 300 000 eur získa Svetový potravinový fond. Výrok hodnotíme ako pravdivý Dátum zverejnenia analýzy: 19.10.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

ČTK a SITA
TASR


Blokuje sa nám vyplatenie 300 000 000 za MIGy, ktoré sme poskytli Ukrajine a za ktoré sme mali prisľúbené, že dostaneme ich naspäť 300.000.000 EUR, lebo s tým nesúhlasí Viktor Orbán.

Slovensko v marci 2023 darovalo Ukrajine trinásť stíhačiek MiG-29 a časť systému protivzdušnej obrany Kub. Za všetky darované zbrane si môžeme nárokovať kompenzácie z Európskeho mierového nástroja. Celkovo boli podľa ministerstva zo strany EÚ uznané náklady na pomoc Ukrajine vo výške 460 miliónov eur, presná suma, ktorú za stíhačky Slovensko dostane však nie je známa. Na vyplatenie peňazí z Európskeho mierového nástroja však stále čakáme, keďže vyplácanie blokuje Maďarsko. Výrok preto hodnotíme ako ešte pravdivý.

V roku 2023 Ukrajine odovzdalo Slovensko spolu trinásť stíhačiek MiG-29, časť systému protivzdušnej obrany Kub a zodpovedajúce náhradné diely a muníciu. Na odovzdaní sa dohodla vláda Eduarda Hegera. Celkovo Slovensko poslalo Ukrajine trinásť balíkov vojenskej pomoci. Minister Naď odhadoval hodnotu stíhačiek MiG-29 na 300 miliónov eur, neskôr už hovoril o 150 miliónoch.

Za všetky darované zbrane si Slovensko môže nárokovať kompenzácie z Európskeho mierového nástroja (EPF). Ide o špeciálny fond, prostredníctvom ktorého Európska únia (EÚ) vojensky pomáha Ukrajine. Fond vznikol v roku 2021 a je zameraný na zvýšenie schopnosti EÚ predchádzať konfliktom, budovať mier a posilňovať medzinárodnú bezpečnosť.

Prostriedky z tohto fondu sa vyplácajú v tranžiach. Posledná tranža refundácie prostriedkov je v súčasnosti pozastavená, pretože splátku vo výške 500 miliónov eur už niekoľko mesiacov blokuje Maďarsko.

Najprv maďarská vláda nesúhlasila s tým, aby Európska únia využívala Európsky mierový nástroj „výlučne na podporu Ukrajiny, neskôr vláda Viktora Orbána nepodporila výplatu tranže v celkovej sume 500 miliónov eur pre to, že Ukrajina vedie maďarskú banku OTP na svojom zozname sponzorov vojny. V pondelok 27. mája maďarský minister zahraničia Péter Szijjárto prišiel s novou výhradou, a síce, že Ukrajina diskriminuje maďarské spoločnosti.

Presná suma úhrady, ktorú by Slovensko malo dostať, však ešte nie je známa. „Je to komplikovaný mechanizmus, ktorý sa zároveň prispôsobuje viacerým vstupom. Informácia je v neverejnom, a jej časť aj v utajovanom režime, a preto aktuálne podrobnosti nie je možné zverejniť,“ uviedol rezort v stanovisku pre denník Pravda.

Minister Blanár nedávno informoval , že kompenzácia za darované zbrane nebude vo výške, ktorá bola sľúbená vlani. Čím dlhšie sa na platbu čaká, tým viac hrozí, že jej suma bude nižšia. V každej tranži sa delí suma 500 miliónov a únia postupne prehodnocuje výšku predtým dohodnutých kompenzácií.

Celkovo boli zo strany EÚ uznané náklady na pomoc Ukrajine vo výške 460 miliónov eur. Zo zdrojov EPF bolo Slovensku doposiaľ preplatených 82,1 milióna eur. V nadchádzajúcich fázach sa očakáva 5,5 milióna eur a refundácia pomoci poskytnutej v rámci tzv. muničnej iniciatívy v sume 25,52 milióna eur. Celkovo Slovensko v rámci EPF nahlásilo vojenskú pomoc vo výške 671 miliónov eur.

Maďarsko blokuje aj niekoľko ďalších návrhov súvisiacich s pomocou Ukrajine. Na summite Európskej rady v decembri 2023 sa lídri kvôli Orbánovi nedohodli na balíku finančnej podpory Ukrajiny vo výške 50 miliárd eur, pretože Maďarsko dohodu vetovalo .

Rokovania o balíku pre Ukrajinu pokračovali od januára tohto roku. Viktor Orbán avizoval snahu o kompromis s podmienkou , že finančná podpora bude každý rok preskúmavať a znovu jednomyseľne schvaľovať. Možnosť vetovať ukrajinský balík každý rok, by Maďarsku dala ďalšie príležitosti na vyjednanie vlastných požiadaviek.

Na februárovom mimoriadnom zasadnutí sa lídri členských krajín na balíku finančnej pomoci Ukrajine vo výške 50 miliárd jednomyseľne zhodli . Stalo sa tak po tom, čo v denníku Financial Times vyšiel článok, podľa ktorého Brusel chystá kroky, ktoré by tvrdo zasiahli maďarskú ekonomiku, ak by premiér Viktor Orbán zablokoval balík na pomoc Ukrajine.

stíhačiek
systému
dohodla
poslalo
odhadoval
hovoril
Európskeho mierového nástroja
tranža
blokuje
nesúhlasila
diskriminuje
uviedol
informoval
uznané
nahlásilo
blokuje
vetovalo
snahu
podmienkou
vyjednanie
pomoci
zhodli
vyšiel


...v Maďarsku je deväťdesiatdvatisíc týchto utečencov zaregistrovaných, ale nie v azylovom procese ...

Podľa najnovších dostupných údajov sa počet zaregistrovaných utečencov v Maďarsku od začiatku roku pohybuje okolo 180 tisíc. Žiadostí o azyl bolo podaných vyše 150 tisíc, pričom podľa informácií zo začiatku augusta bolo aktívne preverovaných vyše 50 tisíc. Nepodarilo sa nám nájsť informáciu o tom, koľko utečencov je v súčasnej dobe v aktívnom azylovom procese, ani koľko z registrovaných utečencov sa momentálne nachádza na území Maďarska. Taktiež nie je jasné, ani o akom období Bugár hovorí, keď spomína údaj 92 tisíc. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. V článku Hospodárskych Novín z 12. septembra sa uvádza, že " od začiatku tohto roka prekročilo ilegálne maďarské hranice 181 014 migrantov, prisťahovalecký úrad eviduje 166 465 žiadostí o štatút utečenca. " TASR 8. septembra uviedla , že počet žiadostí o azyl v Maďarsku dosahuje 157 746. Podľa údajov Eurostat len za prvých sedem mesiacov tohto roka bolo podaných spolu 98 070 žiadostí o azyl. Podľa Úradu pre prisťahovalectvo a občianstvo Maďarskej republiky: "Maďarský Úrad pre prisťahovalectvo a občianstvo (BÁH) evidoval do 3. augusta už 102.263 žiadostí o štatút utečenca. V tomto roku udelili azyl 274 migrantom. Do 31. júla rozhodol úrad v 61.969 prípadoch, neboli to však iba tohtoročné žiadosti. V 59.842 prípadoch azylový proces prerušili, pretože žiadatelia odišli z Maďarska do neznámej krajiny. Podľa úradu drvivú väčšinu z nich tvorili Kosovčania. BÁH žiadosti odmietol celkom v 1853 prípadoch; v súčasnosti preveruje vyše 50.000 prípadov." Počet žiadateľov o azyl je v Maďarsku v súčasnej dobe výrazne vyšší ako v minulosti. „ Od začiatku roka viac ako tretinu všetkých žiadostí o azyl registrovali v Maďarsku , to je viac ako v Taliansko ,“ zdôraznil Tusk v júli tohto roku. " Počet utečencov registrovaných v Maďarsku znova mierne vzrástol. Vo štvrtok policajti zadržali 764 osôb; v stredu išlo len o 277 ľudí. Nárast možno pripísať tomu, že vo štvrtok po prvý raz do Maďarska dorazilo 497 utečencov smerom z Chorvátska ," uviedla agentúra AP 18. septembra 2015. Pre porovnanie v minulom roku o azyl v Maďarsku požiadalo 42-tisíc až 44 -tisíc ľudí. Podľa maďarského úradu pre migráciu a národnosti v roku 2014 dostalo azyl len 503 žiadateľov. Dátum zverejnenia analýzy: 21.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

článku
uviedla
Eurostat
Podľa
Maďarsku
agentúra AP
azyl
požiadalo
úradu pre migráciu a národnosti


Je to práve kombinácia (protikorupčných, pozn.) návrhov, ktoré boli diskutované či s alianciou Fair-play alebo ešte v najbližšom období s Transparency International.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže sa R.Kaliňák stretol so šéfkou Aliancie Fair-play Z.Wienk a spoločne rokovali o možných protikorupčných opatreniach. Takisto Kaliňák plánuje v tejto oblasti aj spoluprácu s Transparency International. Z. Wienk sa pre Slovenský rozhlas vyjadrila , že Aliancia Fair-play poslala Kaliňákovi " veľmi komplexný a rozsiahly zoznam rôznych návrhov, ktoré sa týkali sfunkčnenia verejného obstarávania, toho, aby vláda a verejná správa zverejňovali proaktívne na internete viac informácií, teda nielen podpísané zmluvy, ale aj prehľady dotácií a rôznych iných finančných tokov, návrhy k tomu, aby vznikla nezávislá kontrola financovania politických strán, aby sa sprísnil zákon o konflikte záujmov a mnohé iné návrhy.“ Podľa denníka SME sa R.Kaliňák so šéfkou Aliancie Fair-play Z.Wienk už aj stretol a spoločne rokovali o týchto možných protikorupčných opatreniach a ich rokovania budú naďalej pokračovať. Kaliňák chce podľa TASR spolupracovať aj s Transparency International, a to hlavne pri zmene zákona o verejnom obstarávaní a zmenách financovania politických strán. Dátum zverejnenia analýzy: 14.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

vyjadrila Podľa podľa


Zahraničné investície sem radi chodia, nebudem hovoriť len o Land Rovere, ktorý je v Nitre, ale o ďalších investíciách, ktoré vláda pripravuje, otvára ako na bežiacom páse.

Presnejšie a správnejšie by bolo hovoriť o tom, že vláda pripravuje podporu pre investície a nie priamo pripravuje investície, no je pravda, že okrem mediálne najznámejšieho Jaguaru v Nitre, sa tento rok vláda vyjadrila aj prerokovaniu investícií ako napríklad k podpore najväčšej európskej fabriky japonskej spoločnosti MinebeaMitsumi v Košiciach, či podpore čínskeho výrobcu pneumatík LinLong Tyres, ktorý tiež zvažuje umiestnenie svojej fabriky na Slovensku. Tento rok sa tiež v médiách začala spomínať možnosť príchodu piatej automobilky, ktorá by sa do konca roka mohla rozhodnúť, či umiestni svoj závod na Slovensku. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

vyšetrovať
v skratke
ubezpečením
MinebeaMitsumi
LingLong Tires
médií
Mitsubishi


My robíme všetko pre to, aby naši ľudia informácie mali, na našej webovej stránke môjho ministerstva si nájdu odporúčania, odporúčame aj my všetkým, aby sa zaregistrovali

Je pravdou, že na webovej stránke Ministerstva zahraničných vecí sú odporúčania a aj možnosť dobrovoľnej registrácie. Na stránke Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky sa nachádza sekcia, ktorá sa týka odporúčaných krajín . Ministerstvo zahraničných vecí SR uvádza odporúčania do krajín: Thajsko a mesta Bankok, Južný Sudán či Ukrajina. Hneď po vstupe do sekcie cestovanie a konzulárne info nachádza výzva na dobrovoľnú registráciu pred cestovaním . Ide o register osôb tzv. systém pomoci slovenským občanom v prípade núdze pri cestách do zahraničia. Registrácia prebieha pomocou formulára. Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

odporúčaných krajín
registráciu pred cestovaním


Zatiaľ Turecko neplní 7 (z podmienok pre bezvízový styk, pozn.), z toho ak sa nemýlim, vyhlásil ešte pred nedávnom prezident Erdogan, že jednu ani nesplní. To bola tá legislatíva v oblasti boja proti terorizmu.

Turecko zatial nesplna sedem podmienok pre bezvízový styk, pricom podla vyhlásení prezidenta Erdogana, odmieta splnit podmienku v oblasti úpravy právnej legislatívy v otázke terorizmu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

.pdf vyhlásil potrebný


...ale celý trend v Európskej únii, komplet teda trendom Európskej únie je, že musí byť prvý pilier a silný prvý pilier...

Je pravdou, že je dlhodobejším trendom v únii smer k posilňovaniu prvého piliera.

Pension schemes and pension projections in the EU-27 Member States — 2008-2060, Volume I — Report


Po navýšení odvodov pre živnostníkov o 30% žiaľbohu došlo k výraznému, ale mnohotisícovému odlivu živnostníkov zo Sociálnej poisťovne. Sociálna poisťovňa nielenže nevybrala viac, ale pýta aj od štátu viac, to znamená, zväčšila sa jej strata.

Odvody pre živnostníkov sa v roku 2013 zvýšili o 30%, čím došlo v roku 2013 k medzi kvartálnemu poklesu oproti štvrtému kvartálu roka 2012 o 10 142 živnostníkov. Väčšina živnostníkov si vytvorila spoločnosť s ručením obmedzeným, ktorá sa im oplatí už od príjmu nad 1050 eur. Sociálna poisťovňa bude potrebovať v roku 2014 od štátu o 347,5 mil. eur viac. Prebytok za rok 2013 by mal byť na úrovní 40 mil. eur, čo je o 9 mil. menej ako za rok 2012. Sociálna poisťovňa ho však vykazuje, pretože je dotovaná zo štátneho rozpočtu, de facto sa dá teda hovoriť o strate. Od januára 2013 sa zvýšili odvody pre živnostníkov zásadným spôsobom. Živnostníci, ktorí platia minimálne odvody, museli v roku 2013 platiť o 25 eur viac, a z toho do Sociálnej poisťovne o takmer 18 eur viac. Tí živnostníci, ktorí platia vyššie ako minimálne odvody, mali odvody v roku 2013 vyššie približne o 30%. Od roku 2013 sa totiž pri určení vymeriavacieho základu od príjmov neodpočítavajú odvody zaplatené v minulom roku a namiesto koeficientu 2 (resp. 2,14 pri zdravotnom poistení) sa v roku 2013 používa koeficient 1,9. To spolu znamená zvýšenie vymeriavacích základov a tým aj odvodov (vyšších ako minimálnych) o vyše 30%. V roku 2012 bol minimálny vymeriavací základ 339,89 eur, minimálne odvody 160,24 eura, z toho do Sociálnej poisťovne 112,66 eura. V roku 2013 bol minimálny vymeriavací základ 393 eur, minimálne odvody 185,29 eura, z toho do Sociálnej poisťovne 130,27 eura. Od januára 2014 je minimálna výška odvodov, ktoré musí každý živnostník platiť do zdravotnej a Sociálnej poisťovne vo výške 189,77 eura. Minimálny preddavok na zdravotné poistenie živnostníkov predstavuje v roku 2014 sumu 56,35 eura, poistné na sociálne poistenie je v minimálnej výške 133,42 eura. Od januára 2014 bude minimálny vymeriavací základ vo výške 50 % priemernej mzdy na Slovensku za rok 2012 (805 eur), čo predstavuje sumu 402,50 eur. Sociálna poisťovňa bude v roku 2014 potrebovať od štátu o 347,5 mil. eur viac, ako v roku 2013 a celkovo dostane od štátu injekciu v hodnote 1,06 mld. eur. Prebytok sociálnej poisťovne za rok 2012 bol 46,9 mil. eur a za rok 2013 40 mil. eur. Od januára do novembra 2013 vybrala sociálna poisťovňa o 6,62 percentuálnych bodov viac ako za rovnaké obdobie minulého roka. Vybrala však menej, než plánovala . Podľa údajov z Registra organizácií ku koncu prvého štvrťroka 2013 na Slovensku aktívne pôsobilo 377 310 samostatne zárobkovo činných osôb čo predstavuje medzi kvartálny pokles oproti štvrtému kvartálu roka 2012 o 10 142 živnostníkov. Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

oplatí
januára 2013
januára
Sociálna poisťovňa
2012
2013
6,62 percentuálnych bodov viac
plánovala
údajov


My sme tu už mali prezidentku, ktorá pred voľbou v predvolebnej diskusii dokonca povedala, že ona takú žiadnu zmluvu Americku nepodpíše. To teraz som niekde videl. A potom, keď bola prezidentkou, tak salto mortale. Ešte aj keď sme už žiadali, aby ju dala predsa len posúdiť Ústavnému súdu, tak ju podpísala za 24 hodín.

V roku 2022 zverejnil Ľuboš Blaha účelovo zostrihané video, na ktorom Zuzana Čaputová zdanlivo tvrdí, že by obrannú zmluvu s USA nepodpísala. Video však neobsahovalo časti, v ktorých Čaputová tvrdí, že sa to týka iba prípadu, ak by zmluva ohrozovala suverenitu Slovenska, čo podľa nej nie je tento prípad. Zuzana Čaputová v roku 2019 povedala, že by obrannú dohodu s USA nepodpísala, pokiaľ by ohrozovala suverenitu Slovenska. Čaputová dodala, že zdieľa názor ministerstva zahraničných vecí, podľa ktorého zmluva suverenitu Slovenska neohrozuje. Tvrdenie Petra Pellegriniho, že prezidentka po zvolení zmenila názor, preto hodnotíme ako nepravdivý.

Parlament vo februári 2022 schválil bilaterálnu dohodu o spolupráci v oblasti obrany medzi Slovenskom a USA (DCA). Signatárom za Slovensko bol Jaroslav Naď, pri podpise bol aj vtedajší minister zahraničných vecí Ivan Korčok. Po schválení v parlamente zmluvu ešte v ten istý deň ratifikovala aj prezidentka Zuzana Čaputová.

Schválenie obrannej dohody s USA vyvolalo protesty časti verejnosti. Pred budovou parlamentu sa konalo niekoľko protestov a poslanci, ktorí zmluvu podporovali, čelili vyhrážkam . V uliciach sa dokonca po hlasovaní objavili bilbordy označujúce poslancov, ktorí za zmluvu hlasovali, za vlastizradcov.

Obranná dohoda medzi USA a Slovenskom sa stala aj témou prezidentskej kampane v roku 2019. V predvolebnej debate Zuzana Čaputová dostala otázku, či by obrannú zmluvu podpísala alebo sa obáva, že ide o zásah do našej suverenity. Odpovedala , že podľa nej nejde o zásah do našej suverenity a pokiaľ by to tak bolo, tak by takúto zmluvu nepodpísala.

„Podľa toho, čo vyplýva z tvrdení ministerstva zahraničných vecí, nejde o ohrozenie suverenity. Takisto si myslím, že za týchto podmienok v žiadnom prípade by som takúto zmluvu nepodpísala, to znamená ohrozenie suverenity, umiestnenie cudzích vojsk alebo základní na našom území,“ povedala Čaputová. Následne dodala, že v tejto téme zdieľa názor ministerstva zahraničných vecí. Vtedajší minister zahraničných vecí za Smer-SD Miroslav Lajčák obrannú dohodu obhajoval . Podľa Lajčáka zmluva suverenitu Slovenska neohrozovala .

Krátko pred podpisom zmluvy zverejnil poslanec za Smer Ľuboš Blaha zostrihané video odpovede Zuzany Čaputovej, z ktorej zdanlivo vyplývalo, že prezidentka sa v roku 2019 vyjadrila, že by zmluvu s USA nepodpísala. Vo zverejnenom videu však chýba časť, v ktorej Čaputová hovorí, že by takúto zmluvu nepodpísala iba vtedy, ak by sa jednalo o ohrozenie suverenity Slovenska, čo podľa nej z dovtedy známych informácii nevyplývalo.

Rokovania o obrannej dohode s USA (Defence Cooperation Agreement, tzv. DCA) začali v roku 2018 počas vlády Smeru-SD. Erik Tomáš, dnes minister práce za stranu Hlas-SD, uviedol , že o nej začali rokovať ešte v roku 2017. Peter Pellegrini v tomto období obrannú zmluvu obhajoval a slová o prítomnosti amerických vojsk označil za strašenie.

Je pravdou, že v roku 2022 opozícia žiadala prezidentku, aby sa s obrannou zmluvou s USA obrátila na Ústavný súd, ktorý by posúdil jej súlad s Ústavou SR. Prezidentka oznámila, že sa na Ústavný súd neobráti, keďže že skúmala s odborníkmi potenciálny rozpor dohody s Ústavou Slovenskej republiky a žiadny nesúlad nenašli. Avšak nechala k nej vypracovať tzv. interpretačnú doložku , ktorá vysvetľovala sporné formulácie. Parlament obrannú dohodu schválili 8. februára 2022 o 11:40, prezidentka ju podpísala ešte v ten deň a vopred aj avízovala, že tento proces nebude zdržovať.

schválil

Signatárom

ratifikovala

niekoľko

protestov

vyhrážkam

bilbordy

Odpovedala

obhajoval

neohrozovala

zverejnil

obrannej dohode s USA

uviedol

obhajoval

žiadala

skúmala

interpretačnú doložku

schválili

podpísala


Pokiaľ ide o to, že Slovensko ozaj má 13% účasť, ešte sme nikdy neprekročili 20, ale dneska už aj Česi sú nižšie, ja by som to až tak tragicky nebral.

Ivan Gašparovič pravdivo tvrdí, že účasť Slovenska vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 predstavovala 13% . Rovnako pravdivo uvádza, že Slovensko nikdy neprekročilo hranicu 20% účasti vo voľbách do Európskeho parlamentu. Česká republika v predchádzajúcich voľbách v rokoch 2004 a 2009 mala značne vyššiu účasť, no tento rok klesla takisto pod 20%, konkrétne 19,5% .

EP


...je teraz pán Strache vicekancelárom a súčasťou rakúskej vlády, ktorá je plne rešpektovaná v celej EÚ. Nikto nespochybňuje jej legitimitu, nikto im neposiela protestné nóty.

Predseda krajne-pravicovej Slobodnej strany Rakúska (FPÖ) Heinz-Christian Strache bol rakúsky vicekancelár a od januára 2018 aj spolkový minister pre štátnu službu a šport. Dá sa konštatovať, že legitimitu rakúskej vlády nespochybňovali a rešpektovali všetky štáty EÚ. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Strana FPÖ vo voľbách získala 26 percent a skončila tak na treťom mieste. Vláda pod vedením kancelára Sebastiana Kurza, ktorej súčasťou bola aj FPÖ, bola prezidentom Van der Bellenom riadne vymenovaná , jej legitimita tak bola jednoznačne daná. Predseda Európskej komisie Donald Tusk sa po zostavení vlády vyjadril , že s radosťou privíta Sebastiana Kurza v Bruseli. “ Verím, že rakúska vláda bude aj naďalej zohrávať konštruktívnu a pro-európsku rolu v Európskej únii. ” Európska únia, na rozdiel od Maďarska a Poľska, doposiaľ neviedla voči Rakúsku žiadne právne konania. Jedna z kritických reakcií prišla zo strany OSN. Vysoký komisár pre ľudské práva, Zeid Ra’ad al-Hussein vyjadril svoje znepokojenie a poukázal na “ nebezpečný vývoj… v politickom živote Európy .” Britské a Holandské tajné služby vo veľkom obmedzili informácie, ktoré zdieľajú s rakúskou stranou. Bolo tomu tak kvôli napojeniu vládnej strany FPÖ na Rusko. V sobotu 18. mája 2019 v reakcii na prevalenie škandálu okolo finančnej podpory z Ruska Strache na svoj post rezignoval. Sebastian Kurz následne ohlásil ukončenie vládnej koalície s FPÖ.

Heinz-Christian Strache
vymenovaná
vyjadril
obmedzili


Ani raz sa mi to nepodarilo získať. (Cenu homofób roka, pozn.)

Boris Kollár skutočne nikdy nevyhral anketu Homofób roka. Nominovaný bol dvakrát.

Anti-cenu Homofób roka už od roku 2012 každoročne vyhlasuje Inštitút ľudských práv. Ide o kampaň, ktorá má upozorniť spoločnosť, že slová majú dopad na stav práv LGBTIQ+ komunity na Slovensku. Inštitút ľudských práv zverejní spravidla 5 výrokov, za ktoré potom hlasuje verejnosť.

Boris Kollár bol na túto anti-cenu nominovaný v roku 2015 s nasledujúcim výrokom:

„Rodina je otec, mama a deti. Maximálne mama, mama, mama, mama, mama, mama, mama a moje deti! Dvaja teploši a dieťa? Zvrátené!“

Takisto bol nominovaný v roku 2017, keď sa vyjadril k Dúhovému PRIDE pochodu:

„Oni patria do ústavu a nie na ulicu! Vždy to boli úchyláci a nemali tú diagnózu nikdy vylúčiť.“

Ani raz však túto cenu nevyhral.

vyhlasuje nominovaný vyjadril


...za manažment TTSK tie dve nemocnice sa dostali do veľkých dlhov a predali ich so 7 miliónovým dlhom.

Výrok kandidáta na predsedníctvo Trnavského samosprávneho kraja (TTSK) vyčísluje zadĺženosť nemocnice v Galante a v Dunajskej Strede v čase ich predaja (rok 2015) pre Svet zdravia a.s. na 7 miliónov eur. V skutočnosti bola hodnota záväzkov po splatnosti iba v nemocnici v Dunajskej Strede 7,3 milióna eur a v galantskej nemocnici 1,9 milióna. Výrok Konráda Rigóa hodnotíme ako nepravdivý, keďže výška zadĺženia oboch nemocníc v roku 2015 bola asi 9,2 milióna eur. Konrád Rigó je kandidát na post predsedu TTSK. Momentálne pôsobí ako štátny tajomník Ministerstva kultúry. Je členom politickej strany Most-Híd. Vo výroku spomína predaj dvoch nemocníc v správe TTSK v roku 2015. Nemocnice v Galante a v Dunajskej Strede boli predané spoločnosti Svet zdravia (skupina Penta Investments), ktorá prevádzkuje sieť regionálnych nemocníc na celom Slovensku. Podľa vyjadrení kupujúceho na svojich webových stránkach , nemocnice boli kúpené spolu so záväzkami po splatnosti v hodnote 9,2 milióna eur (1,9 milióna eur Galanta a 7,3 milióna eur Dunajská Streda). Údaj o výške zadĺženia teda Konrád Rigo neuviedol pradivo. Dátum zverejnenia analýzy: 18.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Konrád Rigó
Svet zdravia
webových stránkach